Справа № 310/912/20
3/310/651/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2020 рокум. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Полянчук Б.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

29.01.2020 року стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП, у якому зазначено, що 21.01.2020 року о 18 годині 00 хвилин гр. ОСОБА_1 знаходячись за місцем мешкання в АДРЕСА_1 , висловлювався на адресу своєї дружини ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим вчинив домашнє насильство в сім`ї.

ОСОБА_1 у суд не з`явився, неодноразово викликався в суд, але обов`язок по отриманню повісток не виконав. При вирішенні питання про можливість розгляду справи у відсутності правопорушника слід взяти до уваги, що при складанні протоколу про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 повідомлено, що розгляд адміністративної справи відбудеться в Бердянському міськрайонному суді, однак він достовірно знаючи про знаходження на розгляді в суді адміністративної справи в суд не з`явився та її розглядом не цікавився, а ухилився від отримання судових повісток. Враховуючи, що така поведінка ОСОБА_1 призвела до затягування розгляду справи і строки притягнення останнього до адміністративної відповідальності закінчуються, вважаю можливим розглянути справу у відсутності останнього.

З цього приводу Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року наголосив, що «сторони в розумінні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений у практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1 279-4 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення, - тягнуть за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до семи діб.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному й об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в сукупності, керуючись законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) установлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність цієї особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці данні встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення та іншими доказами.

З матеріалів справи вбачається, що працівником поліції відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП. У протоколі зазначено, що останній 21.01.2020 року о 18-00 годині за місцем мешкання вчинив конфлікт зі своєю дружиною ОСОБА_2 , а саме висловлювався на її адресу нецензурною лайкою, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173-2 ч. 1 КупАП.

У письмових поясненнях ОСОБА_1 зазначив, що 21.01.2020 року близько 18-00 годин у нього виник конфлікт з його дружиною ОСОБА_2 , але на адресу її родичів, нецензурною лайкою не висловлювався та фізичною розправою не погрожував.

ОСОБА_2 у своїх письмових поясненнях від 21.01.2020 року зазначила, що вона вирішила розірвати шлюб, після чого її чоловік ОСОБА_1 почав погрожувати їй та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 фізичною розправою, звинувачуючи останніх в погіршенні їх сімейних відносин, зазначене відбувалось у присутності їхньої малолітньої дитини.

Отже, вищезазначені пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_1 суперечать одне одному, що, в свою чергу, унеможливлює зробити однозначний висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому правопорушення.

У матеріалах справи відсутні відомості про свідків, які були очевидцями події. Також до справи не долучено інші докази, які би підтверджували скоєння ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення, але протокол від 29.01.2020 року жодним чином не підтверджує вину ОСОБА_1 , оскільки в ньому викладені обставини події зі слів ОСОБА_2 які є суперечливими і не підтверджені іншими доказами.

За таких обставин, приходжу до висновку, що до протоколу не додано достатніх доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП, тому провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_5 події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173-2, 213, 221, 247, 283, 284, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя