П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.10.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., розглянувши матеріали справи, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, тимчасово не

працюючої, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

ОСОБА_1 24.08.2020 року о 17.00 год., перебуваючи в громадському місці в АДРЕСА_1 , виражалася нецензурною лайкою відносно гр. ОСОБА_2 , чим порушила громадський спокій та порядок та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 повторно не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила. заяви про відкладення справи не подавала.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вживає заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП, та вважає, що справу можна розглянути без її участі.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серія АПР18 №151993 від 24.08.2020 року; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 24.08.2020 року; письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 27.08.2020 року, у яких остання зазначає, що виражалась нецензурною лайкою під час сварки, яка відбувалась на вулиці біля будинку, а також в будинку; письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 24.08.2020 року, іншими матеріалами справи.

Досліджені вище докази, в своїй сукупності підтверджують вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, узгоджуються між собою та доповнюють один одного, а тому вважаю, що в її діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

З врахуванням характеру вчиненого правопорушення, даних про особу правопорушника у сукупності із обставинами справи та ступеня тяжкості вчиненого ним правопорушення, для досягнення мети адміністративного стягнення, визначеної ст.23 КУпАП, вважаю, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, у разі винесення суддею постанови про накладання адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір у відповідності до ст.4 Закону України «Про судовий збір» в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 420,40 грн.

Керуючись ст.ст. 40-1, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та обрати їй адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави 420,40 грн. судового збору.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Строк звернення постанови для виконання три місяці з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.Б. Шумило