ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" жовтня 2020 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши матеріал про порушення митних правил у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 за ч.6 ст.470 МК України,-
встановив:
21 серпня 2020р. до Київського районного суду м. Харкова надійшов адміністративний матеріал, складений відносно відношенні ОСОБА_1 за ч.6 ст. 470 МК України.
Як вбачається з матеріалів справи про порушення митних правил, 28.10.2018 громадянка України ОСОБА_1 ввезла на митну територію України через міжнародний пункт пропуску «Гоптівка Нехотєєвка» Харківської митниці ДФС автомобіль марки «BMW 323» р.н. НОМЕР_1 (країна реєстрації Литва), в режимі транзиту з оформленням митної декларації та кінцевим терміном вивезення 07.11.2018. Згідно зі ст. 95 МК України для автомобільного транспорту строк транзитних перевезень встановлено 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності одного митного органу 5 діб). Станом на 18.03.2020 за даними баз АСМО «Інспектор» та ЄАІС інформація щодо вивезення за межі митної території України вищевказаного транспортного засобу, а також звернень особи з приводу аварії або настання обставин непереборної сили, - відсутня.
Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008р. у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03) вказує, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
ОСОБА_1 , про дату час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, до судових засідань 08.09.2020, 07.10.2020 не з`явилась, причину неявки не сповістила.
Представник митного органу у судовому засіданні обставини, викладені в протоколі про порушення митних правил, підтвердив.
Дослідивши адміністративний матеріал, вислухавши думку представника митниці, доходжу наступного:
Відповідно до ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.
Відповідно до ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений законодавством України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
З урахуванням викладеного вважаю, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 470 МК України.
Відповідно до ч.1 ст.467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.
Положення ст. 467 МК України є процесуальними нормами та визначають строки накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил.
Згідно ч. 3 ст. 8 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення. Відповідно, під час розгляду справи про порушення митних правил, суд повинен керуватись законом, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.
З матеріалів справи вбачається, що датою виявлення адміністративного правопорушення є 18.03.2020. До суду матеріал про порушення митних відносно надійшов 21.08.2020, тобто до спливу шестимісячного строку накладення адміністративного стягнення. Відповідно, підлягають застосуванню положення ст. 467 МК України щодо зупинення на час розгляду справ судом строку накладення адміністративних стягнень.
При накладенні адміністративного стягнення у відповідності до ст. 33 КпАП України, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь її вини, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, вважаю за можливе застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу.
Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та в порядку ст. 40-1 КУпАП, з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, підлягає стягненню в дохід держави судовий збір.
Керуючись ст.ст.458, 467, 470, 522, 527 МК України, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», -
ухвалив:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.6 ст.470 МК України, та призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 170 000 (сто сімдесят тисяч) грн.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.
Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: