справа № 415/2520/20
провадження № 3/415/581/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" квітня 2020 р. м. Лисичанськ

Суддя Лисичанського міського суду Луганської області Старікова М.М., розглянувши матеріали справи, що надійшли від Лисичанського ВП ГУНП в Луганській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Угроєди, Краснопільського району Сумської області, громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , не є особою з інвалідністю, пенсіонера, одруженого, зареєстрованого: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 130936 від 02.04.2020 громадянин ОСОБА_1 01 квітня 2020 року о 20 годині 23 хвилин, у соціальній мережі «Фейсбук» розмістив неправдиву інформацію, що містить ознаки поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ознаками ст.173-1 КУпАП, санкцією якої передбачено відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

У судовому засіданні громадянин ОСОБА_1 , свою провину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, не визнав та пояснив, що він, являючись користувачем соціальної мережі «Фейсбук», 01 квітня 2020 року в 20 годин 23 хвилини на власній сторінці розмістив пост такого змісту: «Не жарт. У зв`язку з посиленням умов карантину з 02.04 по 06.04 СІЛЬПО знижує ціни на усі товари на 80%. Вхід не більше 10 осіб». Розмістив він даний пост у зв`язку з тим, що 01 квітня це день гумору. Не подумав, що ця інформація буде сприйнята користувачами мережі Фейсбук як правдива, крім того, коментарі під даним постом були жартівливі, тобто, як він вважав люди не сприйняли цю інформацію серйозно. Грошові кошти за даний пост він не отримував. Взагалі він не мав наміру викликати паніку серед населення чи порушувати громадський порядок.

Вважає, що складений адміністративний матеріал, відносно нього, не відповідає дійсності, висновки, до яких дійшов дільничний офіцер, є помилковими. В матеріалах відсутні належні та допустимі докази вчинення адміністративного правопорушення, також відсутні пояснення свідків, які мали би можливість свідчити про реальний вплив, який мав на них інформаційний пост. Жодного доказу щодо розповсюдження неправдивої інформації та наявність можливості появи паніки серед населення, в матеріалах справи немає. У зв`язку з цим, просить адміністративну справу відносно нього закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Суд, вислухавши особу, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та дослідивши письмові матеріали справи, а також всі обставини справи в їх сукупності, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, виходячи з наступного.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадським місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у поширюванні неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Неправдивими чутками є вістка, повідомлення про кого, що що-небудь, які суперечать (не відповідають) дійсності (правді, істині). Предметом таких чуток (повідомлень) можуть бути будь-які факти, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Отже, обов`язковим елементом об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 є наслідки у виді гіпотетичної можливості викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Разом з тим, в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 зазначено, що він поширив в мережі «Фейсбук» на своїй сторінці неправдиву інформацію, а також, що така інформація могла викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Термін «паніка» визначається як психічний стан людей, раптове замішання, розгубленість, несвідомий, нестримний страх, викликаний дійсною чи уявною небезпекою, що охоплює людину чи багатьох людей, неконтрольоване прагнення уникнути небезпечної ситуації.

На думку уповноваженої особи, яка складала протокол про адміністративне правопорушення, неправдиве за своїм змістом повідомлення, яке поширив ОСОБА_1 , могло викликати паніку серед населення.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів справи, суддя не вбачає, що така повідомлена ОСОБА_1 інформація, попри її неправдивість та явну абсурдність могла викликати у людини нестримний страх чи неконтрольоване прагнення уникнути небезпечної ситуації - паніку серед населення, чи якимось чином порушила громадський порядок, що в свою чергу говорить про відсутність такої обов`язкової складової адміністративного правопорушення як об`єктивна сторона, а отже в діях притягуваної до відповідальності особи відсутній склад адміністративного правопорушення.

Відтак, вважаю, що перед судом не доведено наявність у діях ОСОБА_1 такого необхідного елементу об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, як наслідок у виді можливості виклику паніки серед населення або порушення громадського порядку. Тому, в діях ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП.

Так, основними засадами судочинства, визначеними ст.129 Конституції України, є, крім інших, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Вказані положення Конституції України поширюються і на доведення винуватості у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП.

Крім того, у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 року) та «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016 року), серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип) рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст.6 «Право на справедливий суд» Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, незалежним і безстороннім судом.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Будь-які інші докази на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173-1 КУпАП у матеріалах справи відсутні, тоді як обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, а суд суд не має права, з власної ініціативи, у будь-який спосіб збирати докази винуватості особи.

За таких обставин, у діях ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона правопорушення передбаченого ст.173-1 КУпАП, отже і склад адміністративного правопорушення в цілому.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, вимог ст.62 Конституції України, приходжу до висновку, що належні докази наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП відсутні, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо нього, відповідно до положень ст.247 КУпАП, необхідно закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 33, 36, 40-1, ст.173, 221, 247, 280, 284, 287-291, 294 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-1 КУпАП, у відношенні ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено протягом десяти днів з дня її винесення до Луганського апеляційного суду через Лисичанський міський суд.

Суддя: М.М.Старікова