Справа № 712/8873/20
Провадження № 3/712/3011/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2020 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 07.09.2020 близько 18:00 год., в м. Черкаси по вул. С.Кішки по проспекту Хіміків, 30/4 у громадському місці біля будинку 30/4 висловлювався нецензурною лайкою в сторону патрульних поліцейських, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_2 в судовому засіданні вину не визнав та пояснив, що поліцейські намагались його затримати без будь яких причин, не пояснивши в чому полягає, його порушення.

В судове засідання призначене на 13.10.2020 ОСОБА_2 не з`явився причина неявки суду не відома, про час та місце слухання був повідомлений належним чином про, що свідчить розписка з особистим підписом останнього, яка знаходиться в матеріалах справи, тому згідно з ст.268 ч.2 КУпАП України, суддя вважає за можливе закінчити розгляд справиу у його відсутність.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснив, що був присутній коли працівники поліції затримували ОСОБА_2 та бачив, як він сидів у службовому автомобілі та не чув, щоб ОСОБА_2 висловлювався в бік поліцейських нецензурною лайкою.

Суд, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідка ОСОБА_3 , дослідивши наявні матеріали справи про адміністративне правопорушення та оцінивши наявні докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Приписами ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з диспозиції ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Громадське місце це місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони, тобто сама по собі вулиця, двір не є громадським місцем.

Крім того, за змістом диспозиції ст.173 КУпАП обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Незважаючи на невизнання вини ОСОБА_2 , його вина у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, повністю підтверджується сукупністю доказів, які були досліджені під час судового розгляду:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 120367 від 07.09.2020;

- рапортом інспектора взводу № 1 роти ТОР УПП в Черкаській області лейтенанта поліції;

- відеозаписом, який досліджено в судовому засіданні з якого вбачається, що, ОСОБА_2 висловлювався на адресу працівників поліції, в присутності інших осіб, нецензурною лайкою, чинив опір та не виконував законні вимоги працівників поліції, ввів себе зухвало.

Всі зазначені докази не викликають сумнівів у їх достовірності та допустимості.

Суд не бере до уваги покази свідка ОСОБА_3 , оскільки вказаний свідок не був присутній на початку вказаних подій та його покази спростовуються відеозаписом та матеріалами справи.

При накладенні адміністративного стягнення суд приймаючи до уваги характер та обставини скоєння адміністративного правопорушення, що посягає на порушення громадського порядку, а також відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , особу правопорушника, його вік, стан здоров`я, соціальний статус, сімейний та матеріальний стан, інвалідом певної групи не являється, тому суддя вважає за необхідне застосувати до останнього адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції, передбаченої ст.173 КУпАП.

Відповідно до положень ст.40-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.173, 279, 283 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави, судовий збір в розмірі 420,40 грн.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м.Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси О.І.Кончина