Справа № 314/3924/20
Провадження № 3/314/1201/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.10.2020 м. Вільнянськ

Суддя Вільнянського районного суду Запорізької області Свідунович Н.М., розглянувши матеріал, який надійшов з Вільнянського ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Матвіївка Вільнянського району Запорізької області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , інші відомості суду не відомі,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 280264, складеним 19.07.2020, 19.07.2020 за адресою АДРЕСА_1 , де мешкає піднаглядний ОСОБА_1 , під час перевірки за місцем адреси о 03 годині 00 хвилин не вийшов із будинку до працівників поліції.

У судове засідання, призначене на 10 годину 30 хвилин 08.10.2020, ОСОБА_1 не з`явився, причин неявки суду не повідомив.

Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьова проти України» (п. 41) констатував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У протоколі про адміністративне правопорушення було зазначено, що справа про адміністративне правопорушення буде розглянута у Вільнянському районному суді Запорізької області, про що ОСОБА_1 під підпис було ознайомлено. Згідно даних, відображених в протоколі, вбачається, що ОСОБА_1 достеменно відомо про наявність у провадженні суду справи про адміністративне правопорушення щодо нього.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість бути присутнім в судовому засіданні, оскільки був обізнаний про складання працівниками поліції протоколу про адміністративне правопорушення, йому було повідомлено про розгляд справи у Вільнянському районному суді Запорізької області, він сповіщався про час і місце розгляду справи, однак не вжив заходів для явки до суду, не подавав письмових заперечень проти протоколу, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Необхідною умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, тобто передбаченої нормами права сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення, що включає в себе: а) об`єкт; б) об`єктивну сторону; в) суб`єкт; г) суб`єктивну сторону.

Об`єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), їх шкідливі наслідки, причинний зв`язок між діяннями й наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.

Частина 1 статті 187 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме:

1)неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових поясне6нь з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду;

2)неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або при виїзд за межі району (міста) у службових справах;

3)порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу;

4)порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста);

5)нереєстрація в органі Національної поліції.

Аналізуючи зміст диспозитивної частини вказаної статті, можна зробити висновок, що обов`язковими ознаками об`єктивної сторони вказаного адміністративного правопорушення є протиправне діяння у вигляді порушення правил адміністративного нагляду, а саме: неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових поясне6нь з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або при виїзд за межі району (міста) у службових справах; порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); нереєстрація в органі Національної поліції. Відсутність хоча б однієї з ознак виключає склад вказаного адміністративного правопорушення.

Однак, у порушення вимог ст. 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення та інші матеріали справи не містять відомостей про те, в який період і які конкретно правила адміністративного нагляду порушив ОСОБА_1 .

Як вбачається з постанови Вільнянського районного суду Запорізької області від 31.01.2020, відносно ОСОБА_1 встановлений адміністративний нагляд строком на 1 рік, який обчислюється з 31.01.2020, і застосовані такі обмеження:

1)заборона виходу з будинку (квартири) в період з 22 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин наступного дня;

2)заборона виїзду за межі району без дозволу органу Національної поліції України;

3)реєстрація в органах Національної поліції України 2 рази на місяць.

З протоколу вбачається, що ОСОБА_1 , був відсутній за місцем мешкання, на момент перевірки, чим порушив правила адміністративного нагляду.

З пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, він працював, а тому о 03 годині 00 хвилин кріпко спав. Суд вважає, ту обставину, що особа о 03 годині 00 хвилин не вийшла з будинку, ще не встановлює факту відсутності його вдома та порушення правил адміннагляду.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його здійсненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяна майнова шкода.

Таким чином, суд тлумачить усі сумніви на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у порушенні правил адміністративного нагляду не доведена, а, отже, зважаючи на все вищевикладене, в його діях не вбачається складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі вкладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 287, 294 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 187 КУпАП відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП, протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Запорізького апеляційного суду через Вільнянський районний суд Запорізької області.

Суддя Н.М. Свідунович

08.10.2020