Провадження № 33/801/745/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Венгрин О. О.
Доповідач: Сало Т. Б.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2020 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд, суддя Сало Т.Б., за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 07 вересня 2020 року в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

встановив:

Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 07 вересня 2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 119,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 420,40 грн судового збору.

Не погодившись із вказаною скаргою ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції, яка винесена без його участі.

Скарга мотивована тим, що справа розглянута без його участі, хоча він подавав заяву про перенесення розгляду справи, яка залишена судом поза увагою. Зазначені в постанові обставини є необґрунтованими.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши ОСОБА_1 , який підтримав апеляційну скаргу із зазначених у ній підстав, апеляційний суд приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За змістом ст.129 Конституції України, однією із засад судочинства є забезпечення обвинуваченому права на захист.

Відповідно до статті 2 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Вказаних приписів судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної постанови дотримано не в повному обсязі.

Як вбачається із матеріалів справи, 21.08.2020 відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, тобто вчинення дрібного хуліганства.

За змістом ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене зокрема ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Вказана норма за своїм змістом є імперативною і не містить жодних виключень або застережень, на відміну від частини першої цієї статті, яка передбачає можливість розгляду інших категорій справ за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності в разі, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Застосування правил частини першої статті 268 КУпАП до процедури розгляду категорії справ, які перелічені у частині другій цієї статті, є неприпустимим.

Частиною першою статті 268 КУпАП передбачено обсяг прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності і в тому числі право на захист, які через призму положень частини другої цієї статті, можуть бути реалізовані лише в разі обов`язкової участі особи в судовому розгляді.

Закріплюючи вказані положення законодавець визначив і шляхи забезпечення обов`язкової участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в судовому засіданні.

Встановлено, що 21.08.2020 протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 надійшов до Вінницького міського суду Вінницької області (а.с.17).

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що розгляд адміністративної справи відбудеться 21.08.2020 о 12 год. 00 хв. у Вінницькому міському судді Вінницької області (а.с.3).

21.08.2020 від ОСОБА_1 через канцелярію суду надійшла заява, в якій він просив перенести розгляд справи (а.с.18).

Наступне судове засідання призначено на 07.09.2020.

03.09.2020 через канцелярію суду від ОСОБА_1 надійшла заява про перенесення розгляду справи (а.с.24).

Суд першої інстанції, при винесенні оскаржуваної постанови виходив з того, що ОСОБА_1 повторно не з`явився в судове засідання, про день і час розгляду справи повідомлений належним чином, доказів про поважність причин неявки до суду не надав, до приміщення суду за своїм бажанням має можливість приходити, а також беручи до уваги обмежений строк розгляду адміністративних справ, та прийшов до висновку про можливість розгляду справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Оскільки законодавець приділяє підвищену увагу до правопорушень вказаних в ч. 2 ст. 268 КУпАП, то суд першої інстанції не міг розглянути справу у відсутність ОСОБА_2 і міг застосувати привід (в порядку ст. 268 КУпАП) до особи, яка притягається до відповідальності, тобто, використати всі заходи, передбачені законом. Однак, такі заходи не було застосовано.

Вказане процесуальне порушення є суттєвим, таким, яке перешкоджало суду постановити законне і обґрунтоване рішення, тому постанова суду першої інстанції на підставі п. 3 ч. 8 ст. 294 КУпАП підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги апеляційна інстанція, скасувавши постанову, має право прийняти нову постанову.

Розглянувши по суті справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , апеляційний суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновками експерта, речовими доказами тощо.

Судом апеляційної інстанції під час розгляду справи досліджено наявні в матеріалах справи докази.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 398645, складеного 21.08.2020 ДОП СДОП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області Микитенко В., 17.08.2020 о 10 год. 40 хв. ОСОБА_1 по вул. Грушевського, 17, в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області голосно висловлювався брутальною лайкою, намагався вчинити бійку та плювався, чим вчинив дрібне хуліганство. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП (а.с.3).

У судовому засіданні при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 пояснив, що суд першої інстанції не взяв до уваги той факт, що саме він написав заяву працівникам поліції. Результату з приводу розгляду вказаної заяви на даний час немає. Крім того, суд розглянув справу у його відсутність, залишивши поза увагою заяву про перенесення розгляду справи.

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_3 (прокурор Вінницької місцевої прокуратури), 17.08.2020 відбувалося судове засідання з приводу розгляду скарги ОСОБА_1 на дії слідчого Григораша Д.О. та прокурора у кримінальному провадженні. Під час засідання ОСОБА_1 вкотре почав висловлюватися образливими словами в її сторону та на її зауваження та зауваження слідчого не реагував. Після виходу судді до нарадчої кімнати ОСОБА_1 почав поводити себе агресивно, плюнув двічі в її сторону, замахнувся рукою в її сторону з метою спричинення тілесних ушкоджень. Діям ОСОБА_1 перешкодив слідчий Григораш Д.О., який також був в залі судових засідань. Про вказану подію вона повідомила службу охорони.

Відповідно до письмових пояснень свідка ОСОБА_4 (слідчий Лівобережного ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області), 17.08.2020 слідчим суддею Вінницького міського суду Вінницької області розглядалася скарга ОСОБА_1 на бездіяльність процесуального керівника Александрової О.А. та слідчого Григораша Д.О., який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, в якому ОСОБА_1 є потерпілим. Після того як слідчий суддя вийшов до нарадчої кімнати, ОСОБА_1 , перебуваючи в залі судового засідання, почав ображати прокурора Александрову О.А. ненормативною лексикою, а також один раз плюнув у її напрямку, після чого здійснив замах рукою. Далі він намагався заспокоїти ОСОБА_1 та вивів його з зали засідань, після чого до нього було викликано працівників судової охорони (а.с.7).

Згідно письмових пояснень свідка ОСОБА_5 (секретар судового засідання Вінницького міського суду Вінницької області), ОСОБА_5 після засідання був присутнім при негативній поведінці громадянина ОСОБА_1 , яка полягала в негативній лайці до прокурора ОСОБА_3 , використанні ненормативної лексики, у погрозах фізичною розправою. Крім того пояснив, що ОСОБА_1 робив замахи рукою до прокурора (а.с.6).

З відеозапису, який міститься в матеріалах справи та на якому зафіксовано події, які мали місце в залі судового засідання, вбачається агресивна поведінка ОСОБА_1 , яка проявлялася в замаху рукою перед обличчям ОСОБА_3 та намаганні плюнути у сторону присутніх осіб ( ОСОБА_3 ) (а.с.25).

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність особи за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші побідні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад). Водночас, з суб`єктивної сторони правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Опис діяння, вчинення якого інкримінується ОСОБА_1 , відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП України.

Будь-яких клопотань при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 не заявляв, тому справа розглянута на підставі тих доказів, які є в матеріалах справи.

Факт написання ОСОБА_1 заяви, яка залишилася без результату, не спростовує обставин, за яких відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення.

ОСОБА_1 додано до матеріалів справи пояснення-клопотання, які приєднанні апеляційним судом до матеріалів справи, однак, яке відношення мають додані ним документи до обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, в судовому засіданні він не обґрунтував.

Зазначаючи про неповноту судового розгляду, ОСОБА_1 при цьому не зазначив в чому вона полягає.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , беручи до уваги, що пояснення свідків за своїм змістом стверджують про одні і ті ж обставини і ці пояснення не мають протиріч між собою, проаналізувавши відеозапис, апеляційний суд прийшов до переконання про те, що своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП - дрібне хуліганство, яке виразилося у нецензурних висловлювань в приміщенні суду, в намаганнях плюнути в сторонніх осіб та вчинити бійку.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, суд вважає, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення в межах санкції статті 173 КУпАП у виді штрафу в розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 грн.

Клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження у справі і направленні справи до суду першої інстанції на новий розгляд задоволенню не підлягає, оскільки відповідно до ст. 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін; 2) скасувати постанову та закрити провадження у справі; 3) скасувати постанову та прийняти нову постанову; 4) змінити постанову.

У відповідності до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. 283, 284 КУпАП,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 07 вересня 2020 року скасувати, прийняти нову постанову.

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок на користь держави.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Б. Сало