Справа № 216/4807/20
Провадження № 3/216/2350/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2020 року м. Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Онопченко Ю.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з управління патрульної поліції в м. Кривому Розі Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, офіційно не працює, прожиє за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

08 серпня 2020 року інспектором взводу №3 роти №2 батальйону №2полку патрульної поліції в м. Кривому Розі Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України лейтенантом поліції Мартиненко Е.А. було складено протоколи про адміністративні правопорушення серії АА № 301570 та АА № 301645 відносно ОСОБА_1 за ст.ст. 173, 185 КУпАП.

Зі змісту протоколів встановлено, що 08 серпня 2020 року приблизно о 22:00 годині біля будинку № 26 по вул. Свято-Миколаївська в м. Кривому Розі, ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою намагався вдарити поліцейського, який затримував правопорушника, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Крім того, 08 серпня 2020 року о 22:00 годині біля будинку № 26 по вул. Свято-Миколаївська в м. Кривому Розі, ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського, який перебував при виконанні своїх службових обов`язків, а саме: виражався нецензурною лайкою, перешкоджав виконанню службових обов`язків по затриманню особи, яка вчинила правопорушення, намагався відібрати в поліцейського бодікамеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Згідно діючого КУпАП не передбачено об`єднання справ про адміністративне правопорушення відносно різних осіб.

В той же час, ч. 1 ст. 217 КПК України передбачено, що, у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднанні матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинено однією собою (особами).

В даному випадку вважаю за потрібне застосувати аналогію закону і керуватися правовими нормами кримінального процесуального закону, задля дотримання принципів повноти, всебічності, об`єктивності судового розгляду та дотримання права на справедливий суд, доцільно об`єднати справи в одне провадження.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, просив суд закрити провадження у справі за відсутністю складу правопорушення, оскільки працівниками поліції не надано будь-яких безсторонніх доказів на підтвердження його вини, при складанні протоколу поліцейськими не були залученні поняті, відсутні показання свідків, а рапорт поліцейського не може бути належним доказом.

Суд, вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, прийшов до наступних висновків.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Адміністративним порушенням відповідно до ст. 173 КУпАП визначається дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку, являється адміністративним правопорушення відповідальність за яке передбачено статтею 185 КУпАП.

Згідно з вимогами ст. ст. 7, 245 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При цьому обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП визначено, що посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 280 КУпАП покладає обов`язок на посадову особу при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Системний аналіз положень ст. ст. 254, 255, 256 КУпАП дає підстави дійти висновку, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення особи у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Так, у справі «Аллене де Рібемон проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкове не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Крім того, у справі «Маліга проти Франції» ЄСПЛ визнав кримінально-правовий зміст адміністративного правопорушення, за яке передбачена санкція у вигляді позбавлення права керування транспортним засобом.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними, допустимими, достовірними й достатніми доказами, які отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як у цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного.

Згідно із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

Положеннями ст. 266 КУпАП передбачено, що особи, які керують транспортними засобами і щодо яких є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння підлягають відстороненню від керування цими транспортними засобами та оглядові на стан сп`яніння. Огляд водія на стан алкогольного чи наркотичного сп`яніння проводиться з використанням спеціальних технічних засобів поліцейським у присутності двох свідків. У разі незгоди водія на проведення огляду на стан алкогольного чи наркотичного сп`яніння поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я.

Огляд особи настан сп`яніння, проведений з порушенням вимог ст. 266 КУпАП, вважається недійсним (ч. 5 ст. 266 КУпАП).

З досліджених матеріалів справи встановлено, що на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень передбачених ст. 173, 185 КУпАП надано лише рапорт інспектора взводу № 3 роти № 2 батальйону № 2 ППП м. Кривого Рогу УПП в Дніпропетровській області, який не може розцінюватися належним доказом вчинення адміністративних правопорушень, адже під час складення протоколу у справі про адміністративне правопорушення поліцейський діяв як службова особа інспектор патрульної поліції, відповідно його свідчення не можуть вважатись об`єктивними доказами у справі, оскільки така особа є представником суб`єкта владних повноважень, який виконує функції нагляду та контролю за безпекою дорожнього руху.

Крім того, працівниками поліції не надано суду відеозапис з бодікамер працівників поліції на який вони посилаються в протоколах про адміністративні правопорушення, а також не долучено пояснень свідків, які підтверджують фактичні обставини вчинення правопорушення, тощо.

Наведені вище обставини ставлять під сумнів повноту й достовірність дійсних обставин інкримінованих ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, внаслідок чого оцінюються критично та не можуть бути визнані допустимими доказами в підтвердження його вини.

Сукупність наведених обставин свідчить про недоведеність матеріалами справи об`єктивної сторони інкримінованих ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, оскільки вони оформлені в такий спосіб, який викликає обґрунтовані сумніви щодо об`єктивності та повноти дій уповноваженої посадової особи під час складання відповідних протоколів про адміністративні правопорушення.

При цьому за вказаних фактичних даних дійти беззаперечного висновку про наявність вини ОСОБА_1 неможливо, оскільки викладені в протоколах про адміністративні правопорушення відомості в частині встановлення вини останнього не підтверджені належними, допустимими, достовірними й достатніми доказами, обов`язок щодо збирання яких покладається на працівників поліції, що виключає адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією, тому що відповідно до вимог ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на все наведене вище, оцінивши зібрані в цій справі докази, приходжу до висновку про недоведеність поза розумним сумнівом винуватості ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих йому адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП, а відтак і відсутність в його діянні складу таких адміністративних правопорушень, у зв`язку з чим провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП - за відсутністю складу адміністративних правопорушень.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 173, 185, 245, 247, 251, 252, 266, 279, 280, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про адміністративне правопорушення за № 216/4807/20 (провадження № 3/216/2350/20) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП, та матеріали справи про адміністративне правопорушення за № 216/4808/20 (провадження № 3/216/2351/20) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, об`єднати в одне провадження під єдиним номером № 216/4807/20 (провадження № 3/216/2350/20).

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.ст. 173, 185 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.В.Онопченко