Справа № 711/2521/20
Номер провадження 3/711/882/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Черкаси 15 квітня 2020 року

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкас Угорчук В.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , не працюючої,

до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП,

в с т а н о в и в :

07.04.2020 р. о 00.53 год. ОСОБА_1 перебувала в громадському місці, а саме в супермаркеті «Делікат», що по вул. Гоголя, 460 в м. Черкаси, без захисної маски, чим порушила вимоги пп. 1 п. 2 постанови КМУ від 11.03.2020 № 211.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, хоча була належним чином повідомлена за допомогою смс-повідомлення на номер телефону, який сама повідомила і яке було доставлене абоненту 10.04.2020 о 09.45 год., причину неявки суду не повідомила, з клопотанням про відкладення розгляду справи не зверталася.

В даній ситуації вважаю за необхідне керуватись наступними вимогами КупАП:

-згідно з положеннями ч.1 ст. 277 справа про адміністративне правопорушення розглядається в п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи;

-згідно з положеннями ч. 1 ст. 268 справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За наведених обставин суддя мав вжити всіх заходів для вирішення справи у строки, визначені КУпАП, і без порушення прав і гарантій, якими користується ОСОБА_1 .

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Судом направлялось смс-повідомлення на номер телефону вказаний ОСОБА_1 , яке було доставлено адресату. Таким чином, суд виконав свій обов`язок щодо повідомлення ОСОБА_1 про судовий розгляд справи відносно неї. В свою чергу ОСОБА_1 , достеменно знаючи про те, що відносно неї складено протокол про адміністративне правопорушення, не вжила заходів, щоб дізнатись про стан відомого її судового провадження.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд може провести розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Зазначене дає підстави і зобов`язує суддю розглянути справу без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності і не з`являється в судове засідання.

В статті 1 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» №1645-ІІІ від 06 квітня 2000 року визначено, що карантин - це адміністративні та медико-санітарні заходи, що застосовуються для запобігання поширенню особливо небезпечних інфекційних хвороб.

Згідно ст.29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» №1645-ІІІ від 06 квітня 2000 року карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України.

Рішення про встановлення карантину, а також про його відміну негайно доводиться до відома населення відповідної території через засоби масової інформації.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS- CoV-2» на усій території України з 12 березня 2020 року встановлено карантин, а також п.п. 1 п. 2 цієї постанови заборонено з 6 квітня 2020 р. до 24 квітня 2020 р. перебування в громадських місцях без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіратора або захисної маски, у тому числі виготовлених самостійно;

Відповідно ст.41 «Про захист населення від інфекційних хвороб» №1645-ІІІ від 06 квітня 2000 року, особи, винні в порушенні законодавства про захист населення від інфекційних хвороб, несуть відповідальність згідно із законами України.

Як вбачається з пояснень ОСОБА_2 , що 07.04.2020 о 00.53 год. в супермаркет «Делікат» зайшла невідома йому жінка з ознаками алкогольного сп`яніння та без захисної медичної маски. На його зауваження вона не відреагувала, тому він викликав поліцію.

Вина ОСОБА_1 також підтверджується і іншими матеріалами справи, а саме рапортом поліцейського ОСОБА_3 та відеозаписом із нагрудних камер поліцейських, зі змісту якого встановлено, що ОСОБА_1 вийшла з магазину «Делікат» без засобів індивідуального захисту.

Дослідивши надані письмові докази, вважаю, що ОСОБА_1 допустила зазначені порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП.

Враховуючи обставини скоєння правопорушення, дані про особу ОСОБА_1 , яка неодноразово притягувалася до адміністративної відповідальності, вважаю за можливе піддати її стягненню у вигляді штрафу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 280, 283 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 17000 (сімнадцять тисяч) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 420,40 грн.

Відповідно до положень ч.1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно із ч. 2 ст. 308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк до Черкаського апеляційного суду.

Суддя: В. В. Угорчук