Справа № 711/2425/20
Номер провадження 3/711/856/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Черкаси 10 квітня 2020 року

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкас Угорчук В.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Черкаси, працюючої приймальником замовлень хімчистки «Доніні», мешканки АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП, яке виразилось у наступному.

Біля 14 год. 50 хв. 19.03.2020 р. ОСОБА_1 у приміщенні хімчистки «Доніні», що розташована у м. Черкаси, бульв. Шевченка, 390, порушила правила карантину щодо людей, а саме, не припинила свою діяльність.

До суду особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не прибула за отриманим викликом, що не перешкоджає розгляду справи.

Стаття 44-3 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідеміологічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Статтею 1 вказаного Закону визначено, що карантин це адміністративні та медико-санітарні заходи, що застосовуються для запобігання поширення особливо небезпечних інфекційних хвороб.

Протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом, до якого встановлені певні вимоги щодо його змісту та форми. Обов`язок щодо належного складання протоколу та надання доказів для підтвердження викладених у протоколі відомостей покладається на особу, яка його складає, і не може бути перекладено на суд.

Вимоги до протоколу про адміністративне правопорушення визначені ст. 256 КУпАП та Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженою наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376 (далі Інструкція).

Згідно із ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності ( у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальної; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В протоколі про адміністративне правопорушення, який надійшов до суду, не зазначено, які саме норми Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» чи іншого нормативно-правового акту порушено і в чому полягають ці порушення, адже ст. 44-3 КУпАП є бланкетною (відсилочною), тому серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті даного правопорушення, обов`язковим є наведення конкретного нормативно-правового акту, яким встановлюються відповідні правила та яких особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Згідно із пунктом 7 розділу ІІ вказаної Інструкції не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

З урахуванням викладеного не вважаю за можливе повертати протокол про адміністративне правопорушення для до оформлення, тому що до нього заборонено вносити певні виправлення.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому ЄСПЛ робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до п.п. 8 п. 2 постанови Кабінету Міністрів України (далі КМУ) від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з подальшими змінами), заборонено з 12 березня 2020 р. до 24 квітня 2020 р. роботу суб`єктів господарювання, яка передбачає приймання відвідувачів, зокрема закладів громадського харчування (ресторанів, кафе тощо), торговельно-розважальних центрів, інших закладів розважальної діяльності, фітнес-центрів, закладів культури, торговельного і побутового обслуговування населення, а також передбачено винятки такої заборони.

Зокрема, постановою КМУ від 08 квітня 2020 р. № 262 внесено зміни до підпункту 8 пункту 2 постанови КМУ № 211 від 11.03.2020 р., якими у період карантину дозволено надання послуг хімчистки.

З урахуванням викладеного приходжу до висновку про те, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 7, 247, 283, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк до Черкаського апеляційного суду.

Суддя: В. В. Угорчук