Справа № 652/743/20
П О С Т А Н О В А

07 жовтня 2020 року суддя Високопільського районного суду Херсонської області Дамчук О.О. розглянувши матеріали, які надійшли від Високопільського відділення поліції Бериславського відділу поліції ГУНП в Херсонській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 405066 від 10.09.2020 року, вбачається, що 10.09.2020 року ОСОБА_1 близько 08.00 години за адресою с. Мала Шестірня вул. Молодіжна виражався нецензурною брутальною лайкою в бік громадянки ОСОБА_2 та погрожував фізичною розправою в словесній формі, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, а саме: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою не визнав, зазначивши про те, що сварка з сусідом відбулась із-за особистих неприязних відносин між ними на ґрунті утримання домашніх тварин та свійської птиці, а тому громадський порядок не порушував. Оскільки протягом тривалого часу у них з сусідом виникали суперечки з цього приводу.

На підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 405066 від 10.09.2020 року, додано лише рапорт працівника ВП, протокол про прийняття заяви та поясненнями ОСОБА_2 , пояснення ОСОБА_3 , особисті пояснення правопорушника, зазначені на окремому аркуші, доказів на підтвердження або ж спростування обставин вчинення дрібного хуліганства (порушення громадського порядку) правопорушником ОСОБА_1 не надано.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена відповідальність. Склад адміністративного правопорушення складає: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Так, санкція ст.173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Відповідно до Постанови, Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року, № 10 Про судову практику у справах про хуліганство хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Таким чином, безпосереднім об`єктом є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також морально-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці охоронювані законом цінності, що супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Таке посягання, як правило, здійснюється у людних або громадських місцях, зазвичай з ініціативи правопорушника, супроводжується нецензурною лайкою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Проявами особливої зухвалості під час цих дій є нахабне поводження, буйство, бешкетування, поєднане з насильством, знищення або пошкодження майна, тривале порушення спокою громадян, зрив масового заходу, тимчасове порушення нормальної діяльності установи, підприємства, організації або громадського транспорту тощо. Винятковим цинізмом визнаються дії, що демонструють брутальну зневагу до загальноприйнятих норм моралі, зокрема прояви безсоромності чи грубої непристойності, публічне оголення, знущання з хворих, дітей, людей похилого віку, осіб, що знаходяться у безпорадному стані.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи.

Хоч хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством і заподіянням тілесних ушкоджень, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки. Означені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Протиправні діяння вчиняються за відсутності зовнішнього приводу або з незначного приводу і зазвичай спрямовані на випадкові об`єкти. Якщо хуліганству передує конфлікт винного з потерпілим (потерпілими), такий конфлікт провокується самим винним як зухвалий виклик соціальному оточенню, і реакція інших на провокуючі дії, в тому числі спроба їх припинити, стають приводом для подальшого насильства.

Тому для юридичної оцінки хуліганства обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій винного, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Така позиція містяться в постанові Верховного Суду від 18.06.20 року провадження №11-кп/822/544/19.

Свідок ОСОБА_3 пояснив, що 10.09.2020 року помітив, що на його город вийшли кури ОСОБА_4 та в цей час на свій город вийшов ОСОБА_1 та свідок запропонував ОСОБА_1 бути свідком, як кури зайшли у люцерну, але останній заступився за свідка ОСОБА_4 , також свідок пояснив, що в них з ОСОБА_1 на протязі тривалого часу виникають конфлікти з приводу утримання свійської птиці.

ОСОБА_5 пояснила, що 10.09.2020 року на своєму городі у неї з ОСОБА_1 відбувся конфлікт з приводу утриманні свійської птиці, під час конфлікту останній виражався нецензурною лексикою.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснила, що конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не було, 10.09.2020 року кури свідка вийшли на огород ОСОБА_2 та чоловік останньої побачивши це, запропонував ОСОБА_1 бути свідком, як кури зайшли у люцерну, але ОСОБА_1 зробив зауваження ОСОБА_3 , що він постійно спиричається, щодо утримання свійської птиці, яка ніякої шкоди не робить. Також свідок пояснила, що у ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на протязі декількох років виникають суперечки.

Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснила, що конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не було, 10.09.2020 року кури ОСОБА_4 вийшли на огород у люцерну ОСОБА_3 та у них почався конфлікт, а ОСОБА_1 заступився за свідка ОСОБА_4 ..

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 10.09.2020 року виникла сварка на ґрунті неприязних відносин між сусідами, які тривають понад кілька років, яка відбувалася на території городу сторін конфлікту, що підтверджується поясненнями правопорушника, потерпілої та свідків наданими в судовому засіданні, тому сварка, що виникла між ними, не відбулася не на ґрунті хуліганства, або порушення громадського порядку, а на ґрунті особистих неприязних стосунків.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, але доказів таких дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян, зі сторони ОСОБА_1 до протоколу не надано, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено про спричинення матеріальної або моральної шкоди.

На підставі викладеного, справу про адміністративне правопорушення слід закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, оскільки належними та допустимими доказами не доведено порушення громадського порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 173, 221, 247, 268, 283, 287 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Високопільський районний суд Херсонської області.

Суддя О.О. Дамчук