Справа № 212/6828/20
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 жовтня 2020 року м. Кривий Ріг
Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Борис О.Н., розглянувши матеріали, які надійшли з Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт Апостолового, працюючої ФОП, раніше не судимої, раніше до адміністративної відповідальності не притягалася, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1
Сторони та інші учасники: особа, стосовно якої складено протокол ОСОБА_1 , адвокат Чепурнов В.І., за ст. 44-3 КУпАП, -
До суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення за ст.44-3 КУпАП у відношенні ФОП ОСОБА_1
09 вересня 2020 року о 11.50 годині, за адресою: АДРЕСА_2 , в приміщенні кафе «Дві чашечки», ОСОБА_1 , будучи ФОП, не забезпечила дотримання вимог карантинних норм у обслуговуванні клієнтів , чим було порушено Постанови КМУ №211 від 11.03.2020 року та № 641 від 22.07.2020 року.
Відповідно до ст. 44-3 КУпАП, порушення правил щодо карантину людей, санітарно - гігієнічних, санітарно - протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і спів ставити їх з матеріалами судової справи.
ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснила, що вона дійсно працює ФОП , здійснює свою діяльність за адресою: вул. Ватутіна 33А, кафе «Дві чашечки», м. Кривий Ріг. На виконання вимог Постанов КМУ щодо карантинних заходів нею вжиті усі заходи щодо її виконання, зокрема було придбано маски, рукавички, антисептичні засоби для працівників кафе та проведено відповідні інструктажі. Щодо подій 9 вересня 2020 року зазначила, що безпосередньо не була присутня при подіях, зазначених у протоколі. Після прибуття до кафе продавець пояснила, що була технічна перерва і за відсутності клієнтів, не встигнувши зачинити двері, особисто пила каву.
У судовому засіданні при розгляді справи досліджено докази, зібрані працівниками поліції, зокрема протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ 008051 від 09.09.2020 року,висновок дільничного інспектора, пояснення, рапорта та відеозапис.
Так, ст. 44-3 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно - гігієнічних, санітарно - протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.
Аналізуючи норми матеріального права, які регулюють вказану сферу суспільних відносин, зауважу наступне:
У своїй Постанові № 255 від 2 квітня 2020 року Кабінет Міністрів України обмежив наступні права людини та громадянина: право на свободу та особисту недоторканність (Стаття 29 Конституції України), право на свободу пересування (Стаття 33 Конституції України), право на свободу совісті (Стаття 35 Конституції України), право на мирні зібрання (Стаття 39 Конституції України).
Кабінет Міністрів України є вищим виконавчим органом державно влади, який в силу статті 6 Конституції України може діяти лише у спосіб та у межах повноважень, передбачених законом. У Рішенні Конституційного Суду України від 18 листопада 2004 року № 17-рп/2004 вказано, що «здійснення державної влади на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову означає, передусім, самостійне виконання кожним органом державної влади своїх функцій і повноважень. Це не виключає взаємодії органів державної влади, в тому числі надання необхідної інформації, участь у підготовці або розгляді певного питання тощо. Однак така взаємодія має здійснюватися з урахуванням вимог статей 6, 19 Конституції України».
Європейський суд з прав людини у своїй практиці підкреслює, що для кожної Договірної Держави, відповідальної за «життя [своєї] нації», належить визначити, чи загрожує цьому життю «надзвичайна ситуація у суспільстві», і якщо так, то як далеко потрібно пройти, намагаючись подолати надзвичайну ситуацію. Суд зазначає, що у випадку публічної необхідності Держава має право приймати заходи на відвернення загроз за умови, що такі заходи суворо пропорційні ситуації та що вони не суперечать іншим зобов`язанням міжнародного права (Mehmet Hasan Altan v. Turkey, §§ 90-91).
Стаття 64 Конституції, на додаток до тих можливих обмежень, що передбачені в конструкції окремих статей Конституції щодо захисту прав людини, встановлює два виключні випадки, коли права людини можуть бути обмежені, за умови надзвичайного чи воєнного стану.
Відповідно до Статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» карантин встановлює Кабінет Міністрів України. У рішенні про встановлення карантину зазначаються обставини, що призвели до цього, визначаються межі території карантину, затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, їх виконавці та терміни проведення, встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них.
Відповідно до статті 30 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» Кабінет Міністрів встановлює карантинно-обмежувальні заходи на території виникнення і поширення інфекційних хвороб та уражень людей.
Заслухавши ОСОБА_1 , дослідивши усі матеріали справи у сукупності , приходжу до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення за ст. 44-3 КУпАП.
Визначаючи міру адміністративної відповідальності, суд враховує особу правопорушника , її майновий стан, обставини, що пом`якшують відповідальність, характер вчиненого правопорушення, зокрема його малозначність (вчинене правопорушення не спричинило тяжких наслідків, факт обслуговування клієнтів без маски не встановлено), а тому вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням, відповідно до приписів статті 22 КУпАП , якою передбачено, що при малозначності адміністративного правопорушення суд може звільнити порушника від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.
Керуючись ст.ст.22,44-3, 221,280 суддя
ОСОБА_1 , на підставі ст. 22 КУпАП звільнити від адміністративної відповідальності заст. 44-3 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежитись усним зауваженням.
Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення, прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим. Апеляційна скарга подаються до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя: О. Н. Борис