Справа № 592/6359/20
Провадження № 3/592/1124/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2020 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Бичков І. Г. , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду в м. Суми справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Буринь, Сумської обл. , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , який зі слів офіційно не працює, який раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, РНОКПП НОМЕР_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 651297, складеного 10.05.2020 року інспектором взводу № 2 роти № 4 УПП в Сумській області лейтенантом поліції Бондарем Я. В. , 10.05.2020 року о 1 годині 28 хвилин ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння по вул. Білопільський шлях неподалік буд. 18/1, кинувся на службовий автомобіль SKODA Rapid, реєстраційний номер НОМЕР_2 , при цьому висловлювався нецензурною лайкою в адресу патрульних поліцейських та неадекватно себе поводив, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП (а. п. 1) .

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 пояснив про те, що він не вчинив дрібного хуліганства, а з боку патрульних поліцейських щодо нього мало місце упекреджене сьавлення та перевищення службових повноважень. Він просив провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення (а. п. 26) .

В судовому засіданні захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 адвокат Корнієнко Олександра Дмитрівна пояснила про те, що її підзахисний не вчиняв дрібного хуліганства. Вона просила провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , пояснення його захисника адвоката Корнієнко Олександри Дмитрівни, дослідивши та перевіривши письмові докази справи, відеозапис, прихожу до наступного висновку.

Згідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Згідно з диспозицією ст. 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

При цьому норма ст. 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття інших подібних дій , що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом.

Разом з тим, в матеріалах даної справи про адміністративне правопорушення немає конкретизації того, у чому проявилось порушення цими діями громадського порядку і спокою громадян, та немає оцінки, чи не виключала наведена ОСОБА_1 мотивація його поведінки наявність у нього хуліганського мотиву.

Положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному права на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У відповідності до вимог п. 3 ст. 6 (Право на справедливий суд) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: b) мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; c) захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя; d) допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в п. 61 свого рішення у справі Корнєв і Карпенко проти України зазначив про те, що адміністративне провадження слід вважати по суті кримінальним і таким, що вимагає застосування всіх гарантій ст. 6 Конвенції.

У відповідності до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративні правопорушення, окрім іншого, є: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, тощо.

У відповідності до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

При цьому, слід враховувати, що у справі протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й виступає ще як юридичний документ акт (процесуальна дія і процесуальне рішення компетентної особи, яка уповноважена його складати) , який свідчить про порушення компетентною особою Управління патрульної поліції в Сумській області справи про адміністративне правопорушення, тому є не тільки обов`язковим процесуальним документом, але і займає ключове положення серед інших джерел (доказів) .

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з усталеною судовою практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 його рішення від 14.02.2008 року (заява № 16437/04) у справі Кобець проти України (Kobets v. Ukraine) з відсиланням на п. 282 рішення у справі Авшар проти Туреччини (Avsar v. Turkey) , згідно яким доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом .

Вважаю, що в протоколі про адміністративне правопорушення не міститься переконливих доказів винуватості особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Проаналізувавши надані докази, вважаю, що з матеріалів справи вбачається, що в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а відтак справа підлягає закриттю, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, ст. 62 Конституції України вважаю такими, що не можуть бути визнані належними та допустимими доказами відомості, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, у зв`язку з їх невідповідністю нормам ст. 256 КУпАП, виходячи з того, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діяння, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (Рішення ЄСПЛ від 18 січня 1978 року у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. the United Kingdom) , п. 161, Series A заява № 25) , який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту .

Крім того, вважаю за можливе взяти до уваги те, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначене помилкове місце реєстрації ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_3 ( АДРЕСА_4 ) , замість вірного місця реєстрації: АДРЕСА_2 (а. п. 1, 15-18) .

До того ж, вважаю за можливе взяти до уваги наступне.

Згідно ч. 1 ст. 257 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі) , уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Отже, завершальним етапом адміністративного розслідування при провадженні у справах про адміністративні правопорушення є направлення протоколу і всіх матеріалів розслідування на розгляд органа (посадовій особі) , уповноваженого розглядати відповідну категорію справ про адміністративні правопорушення. Ці органи (посадові особи) перелічуються в гл. 17 КпАП.

Протокол надсилається у певний строк відповідному уповноваженому органу. Строк передачі протоколу органу, уповноваженому на розгляд справи, в КУпАП не встановлені. Процесуальні строки встановлені лише стосовно протоколів про вчинення корупційного діяння - протокол повинен бути переданий до суду в триденний строк з моменту його складання. В усіх інших випадках цей строк регламентується відповідними відомчими актами. Так, наприклад, протокол про адміністративне правопорушення, вчинене військовослужбовцем або особою рядового чи начальницького складу ОВС, повинен бути надісланий за місцем служби такої особи у триденний строк для притягнення цієї особи до дисциплінарної відповідальності. Протокол про злісну непокору законному розпорядженню або вимозі працівника міліції, члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону, військовослужбовця повинен бути надісланий на розгляд суду протягом однієї доби. Як правило, всередині органу протокол направляється на розгляд уповноваженій особі протягом доби.

Тим не менш це є дуже важливим моментом, оскільки, якщо затягнути із такою передачею, може статися так, що пройдуть вже всі строки для накладення адміністративного стягнення (ст. 38 КУпАП) . Відповідно дії суду будуть даремними. Тому рекомендується якнайскоріше надсилати (передавати) складені протоколи та додатки до них уповноваженим на їх розгляд органам (посадовим особам) .

Із змісту абз. 1 п. 1, абз. абз. 1, 2 п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про хуліганство № 10 від 22.12.2006 року вбачається, що з метою забезпечення судового захисту фізичних і юридичних осіб від протиправних посягань, а також правильного й однакового застосування законодавства при розгляді кримінальних та адміністративних справ про хуліганство Пленум Верховного Суду України постановив дати судам роз`яснення про те, що своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих. Судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. У протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені: дата і місце складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка його склала; відомості про особу порушника; місце, час учинення і суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи, у тому числі про матеріальну шкоду, якщо її було заподіяно (ч. 1 ст. 256 КУпАП) . За відсутності таких даних і неможливості їх доповнити суддя повертає матеріали органу внутрішніх справ для додаткового оформлення.

Згідно реєстрації вищевказаний протокол про адміністративне правопорушення від 10.05.2020 року був надісланий до канцелярії Ковпаківського районного суду м. Суми лише 25.05.2020 року (вхідний № 21620/20 від 25.05.2020 року) , тобто через . Таке не в повній мірі узгоджується з вимогами ч. 1 ст. 257 КУпАП, з огляду на імперативні вимоги ст. ст. 38, 277 КУпАП (відмітка на титульному листі, а. п. 7) .

Крім того, вважаю за необхідне взяти до уваги наступне.

Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 261 КУпАП про місце перебування особи, затриманої за вчинення адміністративного правопорушення, негайно повідомляються її родичі, а на її прохання також власник відповідного підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган. Органи (посадові особи) , правомочні здійснювати адміністративне затримання, про кожний випадок адміністративного затримання осіб інформують у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги, крім випадків, якщо особа захищає себе особисто чи запросила захисника.

Згідно абз. 2 п. 7 розд. ІІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції (у тексті Інструкції посилання на додатки 3 - 14 замінено відповідно посиланнями на додатки 4 - 15 згідно з наказом Міністерства внутрішніх справ від 04.08.2017 року № 690) , затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 року № 1376, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.12.2015 року за № 1496/27941, відповідно до Закону України Про безоплатну правову допомогу та пунктів 2, 10 Порядку інформування центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги про випадки затримання осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2011 року № 1363, під час складання протоколу про адміністративне затримання особі, яка вчинила адміністративне правопорушення, роз`яснюється її право на отримання безоплатної вторинної правової допомоги (офіційне опублікування: Офіційний вісник України, 2015, № 99 (22.12.2015) , ст. 3405) .

Матеріали вказаної справи про адміністративне правопорушення взагалі не містять будь-яких відомостей про те, що родичі ОСОБА_1 були негайно повідомлені про його місце перебування, як особи, затриманої за вчинення адміністративного правопорушення.

Крім того, матеріали вказаної справи про адміністративне правопорушення взагалі не містять будь-яких відомостей про те, що органи (посадові особи) , правомочні здійснювати адміністративне затримання, проінформували про випадок адміністративного затримання ОСОБА_1 у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, Сумський місцевий центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги. Таке є грубим порушенням права на захист ОСОБА_1 (а. п. 2) .

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, з урахуванням положень ст. 251 КУпАП, вважаю, що в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, прихожу до висновку про те, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 слід закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 173, 247, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до апеляційного суду Сумської області через Ковпаківський районний суд м. Суми.

Суддя І.Г. Бичков