П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2020 року суддя Черкаського районного суду Черкаської області Тептюк Є.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонерка,-

за ст.173 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 24.06.2020 року серія АПР18 №517275, ОСОБА_1 , 03.06.2020 року о 13 годині 30 хвилин, в АДРЕСА_1 , за місцем свого проживання, висловлювалась нецензурною лайкою вчинила сварку з ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою складовою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є хуліганський мотив, а обов`язковою складовою об`єктивної сторони - порушення громадського порядку та спокою громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Вчинене адміністративне правопорушення може бути лише в громадських місцях.

Громадське місце - це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони, тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, вони не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_1 , дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП та настання наслідків, зазначених у цій статті.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Однак при з`ясуванні усіх обставин справи суд дійшов висновку, що діями ОСОБА_1 , не порушено громадський порядок і спокій будь-яких інших громадян, ані матеріалами справи, ані поясненнями самої потерпілої вказані факти не підтверджено. Також у судовому засіданні не встановлено у діях ОСОБА_1 , хуліганських мотивів.

Крім того, в матеріалах справи відсутні та судом не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 , в ході конфлікту були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно. Також не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

Вищенаведене вказує на відсутність обов`язкової ознаки об`єктивної сторони складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що в свою чергу вказує на відсутність події адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 п. 1 ст.247 КУпАП за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення провадження у справі не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 , відсутні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме: немає об`єктивної та суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, оскільки об`єктивна сторона правопорушення виражається в умисному вчиненні будь-яких дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а суб`єктивна сторона правопорушення має характеризуватися наявністю вини у формі умислу, а тому провадження по зазначеній справі підлягає закриттю.

На підставі наведеного, керуючись статтями 173, 221, п. 1 ст. 247, 283, 284, 287 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП України, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КпАП України.

Постанова може бути оскаржена до судової палати у кримінальних справах Черкаського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Є. П. Тептюк