ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/313/20

Провадження №: 3/755/319/20

"05" березня 2020 р.

м. Київ

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Бірса О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, встановила:

згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 186582 від 15.12.2019, складеного у відношенні ОСОБА_1 (далі - особа, яка притягається до адміністративної відповідальності), 15.12.2019 року в 20:00 год. по АДРЕСА_1 в алкогольному сп`янінні чинив хуліганські дії, кричав, нецензурно висловлювався, подався в бійку, пошкодив майно ОСББ, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду справи, згідно положень ст. ст. 268, 277-2 КУпАП, не з`явилася, про причини неявки не повідомила. Не виявилось можливим забезпечити явку у судове засідання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і за результатами виконання ухвали суду про привід останньої. Тож суд, виходячи з вище зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейськго суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутність.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

За таких умов, суд дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, як-то: оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, у тому числі з урахуванням наявних у справі відомостей щодо часу, місця, способу настання обставин цього адміністративного правопорушення, та безпосередньо ролі особи, яка притягається до адміністративної відпоідальності, в їх настанні, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Обов`язок щодо збирання доказів, відповідно до абз. 2 ст. 251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У даному випадку, як вбачається з матеріалів справи, вина особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, обґрунтовується УП самим протоколом про адміністративне правопорушення, рапортом ст.ДОП Дніпровського УП ГУНП у м. Києві О.Шелеста від 15.12.2019, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та гр. ОСОБА_2 , а також до матеріалів адміністративної справи долучено витяг ЄО № 89894 від 15.12.2019. Однак в контексті наведеного слід вказати на таке.

Так, у відповідності до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Як вказано у рапорті ст.ДОП Дніпровського УП ГУНП у м. Києві О.Шелеста від 15.12.2019, ним 15.12.2019 було складено протокол за ст. 173 КУпАП відносно гр. ОСОБА_1 за вчинення хуліганських дій біля квартири АДРЕСА_1, кричав на сусідів, ліз в бійку, пошкодив майно ОСББ. Провину визнав.

Згідно пояснень гр. ОСОБА_1 від 15.12.2019, він зі своїм братом розпивали алкоголь по АДРЕСА_1 , вони шуміли, внаслідок чого приїхала поліція і прийшли сусіди, вони почали шуміти і кидатися в бійку, поліцейські їх затримали і заспокоїли. Свою провину визнав, із протоколом погодився. Зазначив, що більше не буде.

Гр. ОСОБА_2 у своїх поясненнях від 15.12.2019 зазначив, що 15.12.2019 сусіди з кв. АДРЕСА_1 вели себе неадекватно, коли приїхали поліцейські, то вони їм хамили, кидалися в бійку. Коли ОСОБА_2 піднявся до них, то один з них почав лізти до нього в бійку, працівники поліції почали його тримати, вони почали лізти битися до поліцейських, котрі їх затримали і наділи на них наручники. В результаті хуліганських дій вони порвали ОСОБА_2 курточку, розбили мобільний телефон, тілесних ушкоджень у нього немає, завдяки швидкому реагуванню поліцейським. На зворотньому боці аркуша пояснень гр. ОСОБА_2 міститься продовження тексту, а саме: «Також дані особи викидають сміття, у розмірі три мішки через вікно з поверху. Дане сміття лежить на зеленій зоні біля будинку. Також пояснюю, що поліцейські вели себе професійно, намагалися заспокоїти даних громадян, до квартири не заходили, дані особи самі вибігли і почали кидатися до мене і поліцейських у бійку. Поліцейські їх не били, вони були неадекватні, п`яні, падали». При цьому, дана частина пояснень закінчується підписом, який викликає сумнів у його достовірності, оскільки він характерно відрізняється від попередньо проставлених ОСОБА_2 підписів у своїх поясненнях, що може свідчити про дописки, зважаючи, що отримані матеріали справи про адміністративне правопорушення заповнювалися, з огляду на почерк, однією і тією ж особою.

Згідно витягу Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві (ТВМ №4) з ЄО № 89894 від 15.12.2019,15.12.2019 о 20:02 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 15.12.2019 о 20:01 за адресою: АДРЕСА_1 , в квартирі бійка. Скільки осіб не повідомляє, іншої інформації не повідомляє. Заявник: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Вказані докази мають випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто бути такими, що не залишать місце сумнівав, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

При цьому, сам факт визнання особою вини у вчиненні адміністративного правопорушення не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень і не звільняє останнього від доведення його правомірності. З`ясування обставин, за яких вчинено адміністративне правопорушення, яке поставлено за провину особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, буде неповним і поверховим, якщо не дослідити його в усіх тих аспектах, про які зазначено вище (див. постанову ВС КАС у справі №537/2088/17 від 15.05.2019).

Разом з тим, у цій ситуації зібрані матеріали, як докази, уповноваженою на складання протоколу про адміністративні правопорушення, визначеного статтею 255 цього Кодексу, особою, за своєю суттю залишають місце сумнівам, як наслідок, не узгоджуються із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», з огляду на таке.

Статтею 173 КУпАП, за якою уповноваженою особою поліції кваліфікуються дії ОСОБА_1 , передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Відповідно, згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом (див. постанову ВСУ від 27.04.2015 у справі № 5-7к15).

За встановлених обставин, з урахуванням вимог ст. 256 КУпАП, суд констатує, що в протоколі про адміністративне правопорушення не виписана суть правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що б узгоджувалася і з іншими долученими до нього матеріалами, якими доводиться вина особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що сам протокол є процесуальним документом, складеним уповноваженою на те особою з метою фіксації адміністративного правопорушення, тобто як підстава притягнення особи до адміністративної відповідальності, та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Сам по собі факт вчинення вказаних у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення дій, за умови, що це не порушувало громадського порядку та спокою громадян, не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Як вбачається з матеріалів справи, працівники поліції виїхали на виклик за повідомленням ОСОБА_3 про те, що 15.12.2019 о 20:01 сталася бійка в АДРЕСА_1 , та прибули на місце події о 20:04 того ж дня (згідно витягу Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві (ТВМ №4) з ЄО № 89894 від 15.12.2019). Вчинення інкримінованих ОСОБА_1 дій, як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення, мало місце 15.12.2019 о 20:00. За змістом пояснень гр. ОСОБА_2 , він був очевидцем подій 15.12.2019 за участю сусідів з кв. АДРЕСА_1 лише після приїзду працівників поліції, тобто очевидно після 20:04, коли вони (сусіди з кв. АДРЕСА_1) почали лізти битися до поліцейських, а один з них (сусідів з кв. АДРЕСА_1) почав лізти до ОСОБА_2 в бійку, в результаті чого вони порвали ОСОБА_2 курточку, розбили мобільний телефон. Таким чином, не є зрозумілим, за фактом скоєння яких дій складено даний протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , адже якщо брати до уваги повідомлення ОСОБА_3 , то місце вчинення протиправних дій, а саме квартира, не є у розумінні вищенаведеного та з урахуванням норм ЦК України громадським місцем, з інших долучених до протоколу матеріалів, достовірно визначити місце вчинення протиправних дій, що у даному випадку є обов`язковим для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП, не є можливим. Якщо ж брати до уваги пояснення гр. ОСОБА_2 , то вцілому має місце неузгодження в часі вчинення адміністративного правопорушення. Крім того, у цих поясненнях відсутні відомості щодо того, яка ж конкретно особа вчинила ті чи інші хуліганські дії. Дані щодо завданої у будь-якому виді шкоди ОСОБА_2 взагалі не інкримінуються ОСОБА_1 , а посилання у протоколі на нецензурні висловлювання та пошкодження майна ОСББ нічим не підтверджені.

Також, в матеріалах справи відсутні дані щодо встановлення стану чи ступеня алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 у будь-який передбачений законом спосіб, або його відмову від проходження огляду на стан сп`яніння у встановленому законом порядку, які, на переконання суду, мають бути відповідно оцінено ним, з огляду на виявлені суперечності у поданих на доведення вини ОСОБА_1 доказах та з урахуванням, того, що при алкогольному сп`янінні погіршується здатність правильно оцінювати просторово-часові відношення, можливість адекватно сприймати події, що відбуваються, і їх послідовність, розуміти значення того, що відбувається.

У сукупності, як наслідок, не є можливим і однозначно констатувати факт хуліганського, а не певного особистого мотиву поведінки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Тож, із суті адміністративного правопорушення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення, випливає, що особою, яка склала протокол, за відсутності в матеріалах справи в достатньому обсязі належних та допустимих доказів на підтвердження обставин правопорушення, не доведено наявності порушення громадського порядку і спокою громадян внаслідок дій ОСОБА_1 .

Жодних інших доказів до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не долучено та суддею не виявлено.

Між тим, уточнювати, відредактовувати протокол суд змоги не має, адже ЄСПЛ у справі «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення.

При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Таким чином, враховуючи вищевикладене, з огляду на те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише у межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, а суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку про неустановленість факту у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ознак складу діяння, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутністі події і складу адміністративного правопорушення.

За таких умов, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності вважаю, що провадження у цій справі слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, який вказує на те, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В свою чергу, суд враховує, що п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, не вбачає пістав для звернення судового збору.

Керуючись ст.ст. 40-1, 173, 245, 247, 251, 252, 256, 280, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя постановила:

провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі п. 1) ст. 247 даного Кодексу.

Постанова може бути оскаржена в порядку та строки визначені Кодексом України про адміністративні правопорушення, з урахуванням норм статей 287-294 даного Кодексу, і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: О. Бірса