Справа № 712/5085/20
Провадження № 3/712/1941/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І., за участю ОСОБА_1 , захисника Кузьмінського О.О., прокурора Лисика М.А., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої інспектором з режиму секретності відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Черкаській області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

29.05.2020 до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшли матеріали адміністративних справ відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постановою Соснівського районного суду м. Черкаси від 10.06.2020 справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (справа №712/5085/20) об`єднано з матеріалами адміністративної справи відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (справа №712/5087/20) та присвоєно №712/5085/20 (провадження №3/712/1941/20).

Відповідно до протоколу №18 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 26.05.2020, ОСОБА_1 , будучи на посаді інспектора з режиму секретності відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Черкаській області та відповідно до п. п. «а» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, з метою особистої зацікавленості, що виразилася у бажанні отримати позитивну оцінку під час перевірки рівня знань та здачі заліку із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, що забезпечило б їй подальше проходження служби та виконання функціональних обов`язків як поліцейського, прийнявши участь у засіданні комісії якою оцінено як «добре» її знання із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, порушив вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону, а саме не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів, вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом №19 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, від 26.05.2020, ОСОБА_1 , будучи на посаді інспектора з режиму секретності відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Черкаській області та відповідно до п. п. «а» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону, суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, з метою особистої зацікавленості, що виразилася у бажанні отримати позитивну оцінку під час перевірки рівня знань та здачі заліку із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, що забезпечило б їй подальше проходження служби та виконання функціональних обов`язків як поліцейського, прийнявши участь у засіданні комісії якою оцінено як «добре» її знання із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, порушив вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону, а саме прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів, вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні, ОСОБА_1 не визнала вину у вчиненні адміністративних правопорушень та зазначає, що у 2019 році у відділі боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми Головного управління Національної поліції в Черкаській області було створено комісію з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, до складу якої увійшли працівники відповідного структурного підрозділу. Відповідно до вказівки безпосереднього керівника працівники структурного підрозділу мали оцінювати один одного по черзі.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Кузьмінський О.О. просив закрити справу про адміністративні правопорушення посилаючись на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП. Захисник зазначив, що згідно вказівки ГУНП від 11.06.2019 №1532/01/12/16-2019еп кожний структурний підрозділ ГУНП до 24.06.2019 організовував та забезпечував прийняття заліків із знання вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70. Згідно доручення відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП від 24.06.2019 №257 «Про створення комісії з проведення перевірки знань поліцейських із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», створено комісію по перевірці рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю з поліцейськими відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП, якою забезпечено прийняття заліків визначеного структурного підрозділу ГУНП.

Дослідивши матеріали адміністративних справ, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , захисника Кузьмінського О.О., доводи прокурора, суд приходить до наступних висновків.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 №70, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 17.02.2016 за №250/28380, затверджено Інструкцію із заходів безпеки при поводженні зі зброєю (далі - Інструкція). Відповідно до п. 2 розділу I Інструкції, вимоги цієї Інструкції поширюються на всіх без винятку поліцейських центрального органу управління поліції, його територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах, державних установах, навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських.

Пунктом 5 розділу Інструкції передбачено, що вогнепальна зброя закріплюється за поліцейським, який склав Присягу на вірність Українському народові, завершив навчання у закладі (установі) та/або пройшов первинну професійну підготовку і направлений для подальшого проходження служби, а також склав заліки із знання матеріальної частини зброї, порядку і правил її застосування, заходів безпеки при поводженні з нею, виконав норматив з вогнепальної підготовки та вправу зі стрільби.

Відповідно до п. п. 5 п. 7 розділу Інструкції перевірка в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відображається у внутрішній документації органу (закладу, установи) поліції та проводиться зокрема: не рідше двох разів на рік комісією, яка призначається наказом керівника органу (закладу, установи) поліції. Результати перевірки знань поліцейських оформляються протоколом засідання комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю.

В разі не успішного складання заліків із знань поліцейським заходів безпеки при поводженні зі зброєю поліцейському заборонено отримувати вогнепальну зброю та відповідно нести службу.

Судом встановлено, що наказом начальника ГУНП в Черкаській області від 07.09.2018 № 361 о/с ОСОБА_1 призначено на посаду інспектора з режиму секретності відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Черкаській області.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, матеріали справи містять: протоколи №18 та №19 про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією від 26.05.2020; протокол засідання комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю №407/16/02-2019 від 15.11.2019; рапорти оперуповноваженого Черкаського управління ДВБ НП України Гладуна В.

Згідно протоколу засідання комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю №407/16/02-2019 від 15.11.2019 комісія у складі голови заступника начальника ВБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_2 , членів комісії начальника ВБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_3 , інспектора з режиму секретності ВБЗПТЛ ГУНП ОСОБА_1 , перевірили знання на підставі наказу МВС від 01.02.2016 №70 «Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю»: ОСОБА_3 5, ОСОБА_2 5, ОСОБА_1 4, ОСОБА_4 перебував на лікарняному.

Таким чином, відповідно до протоколу засідання комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю в особового складу відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Черкаській області від 15.11.2019, ОСОБА_1 разом з іншими працівниками відділу, будучи членом комісії, прийняла участь у засіданні комісії із здачі заліків рівня знань та вмінь із заходів безпеки при поводженні з вогнепальної зброї, де отримала оцінку - «добре».

У листі Управління кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 30.06.2020 №К-17аз/12/16/01-2020 зазначається, що згідно вказівки ГУНП від 11.06.2019 №1532/01/12/16-2019еп кожний структурний підрозділ ГУНП до 24.06.2019 організовував та забезпечував прийняття заліків із знання вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70. Окремий наказ по ГУНП в Черкаській області про створення комісії для здійснення перевірки у поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджених наказом МВС від 01.02.2016 №70, у період з 2019 по 2020 роки, не видавався. Згідно доручення відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП від 24.06.2019 №257 «Про створення комісії з проведення перевірки знань поліцейських із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», створено комісію по перевірці рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю з поліцейськими відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП, якою забезпечено прийняття заліків визначеного структурного підрозділу ГУНП.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Згідно з ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Частиною першою статті 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 статті 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій, які полягають у вчиненні особою дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону особи зазначені у п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зокрема поліцейські, зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 35 Закону у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Беручи до уваги диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: - у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП); - у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

Відповідно до статті 1 Закону потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Під час судового розгляду справи встановлено, що згідно вказівки ГУНП від 11.06.2019 №1532/01/12/16-2019еп кожний структурний підрозділ ГУНП до 24.06.2019 організовував та забезпечував прийняття заліків із знання вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70. Згідно доручення відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП від 24.06.2019 №257 «Про створення комісії з проведення перевірки знань поліцейських із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», створено комісію по перевірці рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю з поліцейськими відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП, якою забезпечено прийняття заліків визначеного структурного підрозділу ГУНП.

Виконання ОСОБА_1 повноважень члена комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Черкаській області 15.11.2019 разом з іншими працівниками відділу, та одночасна її участь у здачі заліків рівня знань та вмінь із заходів безпеки при поводженні з вогнепальної зброї, де отримала оцінку - «добре», були обумовлені виконанням вказівки ГУНП від 11.06.2019 №1532/01/12/16-2019еп.

Таким чином, судом не вбачається в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 172-7, 247, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Соснівського

районного суду м.Черкаси О.І. Кончина