Справа № 758/1277/19
3-в/758/7/20 Категорія 146
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2020 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Зубець Ю. Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Подільського районного суду м. Києва Павленко О.О. у справі про адміністративне правопорушення №758/1277/19 відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебувають матеріали адміністративної справи про вчинення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

17.02.2020 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Павленко О.О., по розгляду адміністративної справи за ст. 124 КУпАП відносно ОСОБА_2 . Дану заяву заявник ОСОБА_1 обґрунтовує грубими порушеннями розгляду вказаної справи, які викликають сумніви щодо об`єктивності і неупередженості головуючого судді, з урахуванням дотримання принципів судочинства.

Відповідно до ст. 55 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, додержуватися присяги судді та дотримуватися правил суддівської етики.

Пункт 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» передбачає, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що обставини, зазначені в заяві ОСОБА_1 в якості підстави для відводу, не будучи підтвердженими жодним доказом, не можуть викликати сумнів у неупередженості судді, чи свідчити про його певну особисту заінтересованість, прихильності, уподобання стосовно однієї з сторін у справі. А тому, суд вважає заяву про відвід необґрунтованою і приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

За таких обставин у задоволенні заяви про відвід судді Павленко О.О. слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 251, 252, 279 КпАП України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Подільського районного суду м. Києва Павленко О.О. по справі про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП відносно ОСОБА_2 - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. Г. Зубець