Провадження № 3/470/307/20
Справа № 470/619/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2020 року смт Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Лященко В.Л., за участю секретаря Кравчук А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Березнегуватського відділення Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєтрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

16 вересня 2020 року о 19 годині ОСОБА_1 перебуваючи на вулиці Лесі Українки в с. ОСОБА_2 вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_3 , під час якого висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КупАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлявся своєчасно належним чином про час та місце розгляду справ, повістки отримував особисто. Крім того, на офіційному сайті Березнегуватського районного суду Миколаївської області (https://court.gov.ua/sud1404/), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення даної справи до розгляду було зазначено дату, час та місце розгляду справи. При цьому він клопотання про відкладення судових засідань не подано, причини неявки не повідомлені.

Відповідно до ч.1 ст.268 КупАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Положеннями ч.1 ст.277 КупАП України передбачено розгляд справи про вказане адміністративне правопорушення протягом доби.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Зважаючи на викладені обставини, ОСОБА_1 належно сповіщався про час і місце розгляду справи, був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, отримував судові виклики, не подавав письмових заперечень проти протоколу, пояснень та доказів, до суду не з`явився, його поведінка свідчить про не бажання брати участь у розгляді справи. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Розгляд справи у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (стаття 23 КУпАП). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.

Відтак, хоча законом визначено обов`язкову участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд відповідно до вимог ст.280 КупАП України, вважає за можливе провести розгляд справи за її відсутності, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.245 КупАП України, та розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КупАП України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчинені вказаного адміністративного правопорушення, підтверджена дослідженими у судовому засіданні матеріалами адміністративної справи:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 639665 від 16.09.2020 року (а.с.1), згідно з яким ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство відносно потерпілої ОСОБА_3 , а саме ображав її нецензурною лайкою;

- рапортом Березнегуватського відділення поліції від 16.09.2020 року (а.с.2), згідно якого потерпіла звернулася на лінію 102 та повідомила, що ОСОБА_1 побив її та нацькував на неї свою собаку;

- письмовою заявою ОСОБА_3 до поліції (а.с.3), в якій потерпіла пояснила, що перебуваючи в кінці АДРЕСА_1 , її ображав нецензурною лайкою ОСОБА_1 , у подальшому вчинив бійку, в ході якої останній штовхав потерпілу;

- письмовим поясненням ОСОБА_3 від 16.09.2020 року (а.с.4), яке є аналогічним її заяві до поліції, крім того вказала, що під час виниклої сварки вона намагалася заспокоїти ОСОБА_1 , після чого останній поводив себе більш агресивно, та почав штовхати потерпілу;

- письмовим поясненням ОСОБА_1 від 16.09.2020 року (а.с.5), який підтвердив свої дії відносно конфлікту та висловлювань нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 , та зазначив, що його заспокоював співмешканець потерпілої, ОСОБА_4 ;

- письмовим поясненням ОСОБА_4 (а.с.6), який, перебуваючи вдома, почув на вулиці крики, та вийшовши з дому помітив як ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою у бік його співмешканки ОСОБА_3 , махав руками та намагався її вдарити, на що ОСОБА_4 почав його заспокоювати, однак ОСОБА_1 поводився агресивно та продовжував сварку, після чого потерпіла зі співмешканцем викликали працівників поліції.

Статтею 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце.

Згідно КУпАП до громадських місць відносяться сквери, парки, вулиці, спортивні споруди, інші місця та споруди, які доступні та відкриті для населення.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, тобто дрібне хуліганство, яке виражалось у нецензурній лайці на адресу ОСОБА_3 , штовханні її на вулиці, та нереагуванні на зауваження відносно його поведінки, що порушує громадський порядок та спокій громадян.

Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення судом не встановлено.

При накладенні стягнення суддя враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника та ступінь його вини.

На підставі вище викладеного, суд вважає, що відповідно до мети адміністративного стягнення, яке застосовується до особи з метою її виховання в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП), необхідним та достатнім для його виправлення буде застосування до ОСОБА_1 міри адміністративного стягнення у виді мінімального штрафу, передбаченого ст.173 КУпАП, в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 грн.

Згідно ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

У відповідності з цією статтею, суд стягує з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі, встановленому законом у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 40-1, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу розміром 51 (п`ятдесят одна) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 420,40 грн. (чотириста двадцять грн. сорок коп.) на розрахунковий рахунок UA0014065 МФО 899998 , Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), отримувач коштів Березнегуватське УК/Березнегуватський район /22030101.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя В. Л. Лященко