Провадження № 3/470/310/20
Справа № 470/622/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року смт. Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Лященко В.Л., за участю секретаря Кравчук А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Березнегуватського відділення Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої продавцем магазину,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

З протоколу про адміністративне правопорушення слідує, що 13 вересня 2020 року близько 14 години 30 хвилин, ОСОБА_1 перебуваючи по вулиці Миру 25 в смт Березнегувате, у приміщенні магазину Черемош вчинила сварку відносно ОСОБА_2 , вході якої ображала останню нецензурною лайкою, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КупАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечувала обставини викладені в протоколі та вважала себе невинною.

З метою захисту охоронюваних прав і свобод громадян, відповідно до Конституції України та положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з наступних підстав.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, згідно з вимогами ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, зазначаються місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Статтею 173 КУПАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Зі змісту протоколу не вбачається факту вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства - порушення громадського порядку та спокою громадян, оскільки інспектором при складані протоколу не було вказано ознак складу правопорушення, як того вимагає законодавство, обставини вчинення правопорушення та чи насправді дії ОСОБА_1 порушили спокій громадян та громадський порядок.

Такі недоліки є недопустимими при складанні матеріалів справи та не дають можливості повно, всебічно оцінити обставини справи та надати вірну кваліфікацію правопорушення, що в свою чергу унеможливлює прийняття рішення судом про притягнення особи до відповідальності, оскільки зазначення ознак складу правопорушення та обставин за якими вони були вчинені є обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КупАП.

Із письмових пояснень та показів наданих в судовому засідання ОСОБА_1 , також не вбачається ознак складу правопорушення. Так, пояснила, що 13 вересня 2020 року вона знаходилася на своєму робочому місці в магазині Черемош та продавала товар. Близько 14 години 30 хвилин до магазину зайшла ОСОБА_2 , яка почала вибирати товар та зайшла за торгову лавку, на що ОСОБА_1 зробила їй зауваження. ОСОБА_2 будучи невдоволеною зробленим зауваженням, підійшла до неї та кинула придбаний товар на вітрину. ОСОБА_1 ще раз попередила ОСОБА_3 про необхідність дотримуватися поваги до осіб які знаходились в приміщені магазину, після цього остання пішла. Образ та порушеннь громадського порядку не було.

Стверджує, що на неї був складений протокол 18.09.2020 року за заявою ОСОБА_2 , тобто після п`яти днів після інциденту, через те, що вона написала заяву до поліції на чоловіка ОСОБА_2 , якій їй погрожував 18.09.2020 року.

Таким чином, суд вважає безпідставним та незаконним протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 , зважаючи на факти, викладені в матеріалах справи, а також письмові поясненнях заявниці ОСОБА_2 , які є неконкретними та необгрунтованими.

При складанні вказаного протоколу працівник поліції діяв не з метою захисту законних інтересів постраждалої сторони, а навпаки безпідставно притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності без наявних на те обставин, що в контексті Рішень ЄСПЛ прирівняне до кримінальної відповідальності.

Так, в справах проти України, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про віднесення правопорушень передбачених КУпАП до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним (див. пункт 33 рішення у справі «Гурепка проти України», однак такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах Малофеєва проти Росії та Карєлін проти Росії, у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Проаналізувавши викладені обставини та матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з причини відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 284 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В. Л. Лященко