Провадження №3/760/7156/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2020 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., за участю секретаря Хліменкової А.Л., представника Київської митниці Держмитслужби Юрківа В.В., захисника (адвоката) особи, яка притягується до адміністративної відповідальності Свистули Д.А. розглянувши матеріали, що надійшли від Київської митниці Держмитслужби про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Йорданія, місце проживання: АДРЕСА_1 (зі слів громадянина), місце роботи: фінансово-економічний консультант технологічної компанії «Alobidly»; паспорт громадянина Йорданії НОМЕР_1 , виданий 04.06.2017 р., орган що видав Civil Status AND Passport Departament, запис НОМЕР_2 , у зв`язку з порушенням митних правил, передбачених ст.471 МК України,-

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу 0393/10000/20 про порушення митних правил від 20.02.2020, вбачається, що 20.02.2020 о 21 годині 50 хвилинпід час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу „Приліт" терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), який прилетів до України з Катару, м. Доха, рейсом № 297 літаком а/к «Qatar Airways», своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч.5 ст.366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018р. «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п.4 ст.336 та ст.342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності готівкових коштів, пасажир відповів, що має 20000 євро та 5000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 20000 євро та 5000 доларів США, що знаходилися в одному з відділень рюкзака пасажира (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування.

Зі слів громадянина Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), вищевказана валюта належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро.

З виявленої суми, пасажиру було пропущено 10000 євро ( всі купюри номіналом 500 євро). За протоколом про порушення митних правил вилучено 10000 євро та 5000 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст.366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст.471 МК України.

Даний протокол складено на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу D ДП МА «Бориспіль».

Представник Київської митниці Держмитслужби у судовому засіданні пояснив, що гр. ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) порушив митні правила, у зв`язку з чим відносно останнього складено протокол про порушення митних правил №0393/10000/20 за ст.471 МК України. Протокол підтримав в повному обсязі та просив гр. ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) визнати винним за порушення митних правил, передбачених ст.471 МК України.

Захисник (адвоката) особи, яка притягується до адміністративної відповідальності Свистула Д.А. в судовому засіданні заперечувала щодо притягнення до відповідальності ОСОБА_5 , просила повернути вилучені кошти. Також адвокатом в судовому засіданні були наданні письмові заперечення на протокол про порушення митних правил, відповідно до яких просила обмежитись застосуванням штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. В обґрунтування заперечення зазначила, що посадовою особою Київської митниці ДФС були порушені права особи, передбачені ст.268 КУпАП та ст.498 МК України під час складання протоколу про порушення митних правил. Посадовими особами Київської міської митниці ДФС не здійснено жодної процесуальної дії з метою повного та об`єктивного з`ясування обставин справи. Також Свистула Д.А. зазначає, що шкода, яку ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) потенційно міг завдати державі - незначна, оскільки він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені. Крім того, взагалі переміщення через митний кордон України платіжної картки з коштами у розмірі більше 10000 євро не підлягають будь-якому митному регулюванню, в тому числі заповнення письмової декларації. В своїх запереченнях представник Свистула Д.А. посилається на рішення Європейського суду з прав людини. З урахуванням обставин справи вважає, що в якості основного стягнення до гр. ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) підлягає застосуванню штраф в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, оскільки конфіскація вилученої валюти у гр. ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), покладає на нього індивідуальний надмірний тягар.

Заслухавши пояснення учасників провадження в справі, дослідивши та оцінивши письмові докази, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.485 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Судом встановлено, 20.02.2020 о 21 годині 50 хвилинпід час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу „Приліт" терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), який прилетів до України з Катару, м. Доха, рейсом № 297 літаком а/к «Qatar Airways», своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор».

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності готівкових коштів, пасажир відповів, що має 20000 євро та 5000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 20000 євро та 5000 доларів США, що знаходилися в одному з відділень рюкзака пасажира (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування.

З протоколу опитування в справі про порушення митних правил №0393/10000/20 вбачається, що вищевказана валюта належить особисто громадянину Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ).

З виявленої суми, пасажиру було пропущено 10000 євро ( всі купюри номіналом 500 євро). За протоколом про порушення митних правил вилучено 10000 євро та 5000 доларів США.

Відповідно до положень ст.486 МК України та ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є зокрема: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з приписами ст.489 МК України та ст.289 КУпАП, при розгляді справи підлягають з`ясуванню: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують її відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.366 МК України, митний контроль товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України громадянами здійснюється за двоканальною системою.

Згідно ч.1 цієї статті, двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України.

Відповідно до п.4, п.5 ст.366 МК України, громадянин самостійно обирає «зелений коридор» або «червоний коридор» для проходження митного контролю.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Частиною 3 ст.197 МК України передбачено, що обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Фізична особа, юридична особа несуть відповідальність за недекларування готівки і банківських металів, що переміщуються через митний кордон України, відповідно до законодавства України (пункт 7 розділу 1 «Загальні положення» Інструкції 148).

Постановою Національного банку України від 05.02.2019 № 31 визнано таким, що втратив чинність, пункт 1 постанови Правління Національного банку України від 27.05.2008 № 148, яким затверджено Інструкцію 148.

Як зазначено в протоколі про порушення митних правил №0393/10000/20 від 20.02.2020, своїми діями громадянин Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст.366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Водночас, вирішуючи питання про накладення на гр. ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) адміністративного стягнення, суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.466 МК України, адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 1 ст.487 МК України передбачено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Стаття 33 КУпАП визначає, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до санкції ст.471 МК України, вчинення порушення митних правил передбаченого диспозицією даної норми, тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

Так, відповідно до ч.1 ст.1 МК України, законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

В той же час, згідно з ч.2 ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України» від 29.06.2004, якщо міжнародним договором України, який набрав чинності в установленому порядку, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені у відповідному акті законодавства України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Відповідно до положень ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм правом. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях наголошує, що держава при конфіскації майна зобов`язана додержуватися, зокрема третього критерію правомірності позбавлення майна (балансу інтересів), визначеного ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення від 09.06.2005 у справі «Бакланов проти Російської Федерації»; від 24.03.2005 у справі «Фрізен проти Російської Федерації»; від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України»; від 06.11.2008 у справі «Ізмайлов проти Російської Федерації»; від 23.09.1982 у справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар». Цей критерій більшою мірою оціночний і стосується обставин кожної конкретної справи, а тому повинен бути встановлений щодо кожного конкретного суб`єкта у кожній справі на підставі безпосередньо з`ясованих обставин і фактів.

Виходячи з наведених положень закону та з урахуванням обставин справи суддя вважає, що в якості основного стягнення до гр. ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) підлягає застосуванню штраф в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення за адміністративне правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Приймаючи до уваги всі обставини даної справи, а також враховуючи дані про особу ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), суд вважає, що конфіскація вилученої у гр. ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) готівки, покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар» та не може бути застосовано у даному випадку.

Крім того, суд враховує те, що шкода, яку ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) потенційно міг завдати державі - незначна, оскільки він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені. Таким чином, метою конфіскації є не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки він не зазнав ніяких збитків внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.8, 33, 265, 283, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст.3, 196, 197, 366, 370, 374, 466, 471, 485-487, 495, 527 Митного кодексу України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Громадянина Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Йорданія, місце проживання: АДРЕСА_1 (зі слів громадянина), місце роботи : фінансово-економічний консультант технологічної компанії «Alobidly»; паспорт громадянина Йорданії НОМЕР_1 , виданий 04.06.2017 р., орган що видав Civil Status AND Passport Departament, запис НОМЕР_2 визнати винним у порушенні митних правил, передбачених ст.471 Митного Кодексу України.

Застосувати до гр. Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Йорданія, місце проживання: АДРЕСА_1 (зі слів громадянина), місце роботи: фінансово-економічний консультант технологічної компанії «Alobidly»; паспорт громадянина Йорданії НОМЕР_1 , виданий 04.06.2017 р., орган що видав Civil Status AND Passport Departament, запис НОМЕР_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 1700 грн, який необхідно сплатити на наступні реквізити: Отримувач: УДКСУ у Солом`янському районі; Код ; МФО: 899998; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), р/р UA5026010. Призначення платежу: протокол про порушення митних правил № 0393/10000/20, П.І.Б. (порушника).

Вилучені грошові кошти, згідно протоколу про порушення митних правил №0393/10000/20 від 20.02.2020, а саме - 10000 євро та 5000 доларів США - повернути гр. Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з гр. Йорданії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Йорданія, місце проживання: АДРЕСА_1 (зі слів громадянина), місце роботи : фінансово-економічний консультант технологічної компанії «Alobidly»; паспорт громадянина Йорданії НОМЕР_1 , виданий 04.06.2017 р., орган що видав Civil Status AND Passport Departament, запис НОМЕР_2 , судовий збір в розмірі 420 (чотириста двадцять) грн 40 коп., які підлягають сплаті на наступні реквізити: УК у Солом`янському районі/Солом`янський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026010.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя - Г.О. Козленко