Справа № 629/4450/20
Номер провадження 3/629/874/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2020 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Смірнова Н.А., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль) про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Закутнівка, Первомайського району, Харківської області, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Лозівським МРВ УМВС України в Харківській області 26 грудня 2001 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,

ч. 4 ст. 85 КпАП України,

права, передбачені ст. 268 КУпАП та ст.63 Конституції України, роз`яснено,

в с т а н о в и в :

В провадження Лозівського міськрайонного суду Харківської області після доопрацювання надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 003518 від 28 липня 2020 року, в якому вказано, що 28 липня 2020 року о 03-30 годині на Краснопавлівському водосховищі Лозівського району Харківської області ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 здійснював лов риби забороненими знаряддями льосовими сітками та впіймав рибу: судак штука, щука 1 штука, сазан (карп) штука, лящ 2 штуки, загальною вагою 4 кг. Вказаними діями ОСОБА_1 порушив п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП, та завдав збитки рибному господарству України на суму 1496,00 грн.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину не визнав.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши надані до справи матеріали, оцінивши в сукупності наявні докази, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими доказами.

Найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення є протокол про здійснення адміністративного правопорушення. Він є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно із ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Вимоги до порядку оформлення матеріалів, які застосовуються при адміністративному провадженні, у тому числі і при складенні протоколів про адміністративне правопорушення встановлені в Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06 листопада 2015 року № 1376 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 р. за N 1496/27941.

Відповідно до розділу II ч. 6, 7 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

З матеріалів справи вбачається, що постановою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 10.09.2020 року даний адміністративний матеріал було направлено до Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль) для доопрацювання. Підставою для його повернення стало те, що в протоколі та в інших документах, долучених до нього містилися розбіжності в зазначені прізвища особи, відносно якої складений адміністративний матеріал, а саме «Серий» замість вірного « ОСОБА_3 », відповідно до паспорту особи, відносно якої складений адміністративний матеріал.

25.09.2020 року до Лозівського міськрайонного суду Харківської області повторно після доопрацювання надійшли матеріали адміністративної справи відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Так, з матеріалів справи вбачається, що вказані розбіжності в прізвища особи, відносно якої складений адміністративний матеріал були усунені шляхом підтирання в прізвищі літери «е» на «є».

Аналізуючи вищевикладене, враховуючи відсутність належних та допустимих доказів, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.

Крім цього, ЄСПЛ підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому, ЄСПЛ у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» вказав, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в тому разі, якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП, підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284, 287-289, 291 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.А. Смірнова