ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
22 вересня 2020 рокуСправа №: 695/1907/20
Номер провадження 3/695/1673/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2020 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В. розглянувши матеріали, які надійшли від Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР №354313 від 16.07.2020 року ОСОБА_1 в ніч з 15 на 16 липня 2020 року, близько 00 год. 00 хв. перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, за місцем свого проживання здійснив завідомо неправдивий виклик поліції, після чого виражався нецензурною лайкою в бік сторонніх осіб, чим вчинив правопорушення відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до ст. 278 КУпАП під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суд повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи.

Для розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не з`явився із невідомих для суду причин.

Суддя вивчивши матеріали справи при ходить до наступного висновку.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 354313 від 16.07.2020 року слідує, що ОСОБА_1 ставиться у вину те, що він перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, за місцем свого проживання здійснив завідомо неправдивий виклик поліції, після чого виражався нецензурною лайкою в бік сторонніх осіб.

Однак до матеріалів справи жодних доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП не додано.

Згідно ст. ст. 251, 252, 280 КупАП наявність адміністративного правопорушення і винність у його вчинені особи та інші обставини, що мають істотне значення для правильності вирішення справи про адміністративні правопорушення, підлягають доказуванню передбаченими законом способами, оцінка відповідних доказів має ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності та законі. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Нормами ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується як із нормами чинного законодавства так і з практикою та позицією ЄСПЛ, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Однак матеріали справи встановленому критерію щодо належного доведення вини особи не відповідають, адже містять лише сам протокол про адміністративне правопорушення, який по своїй суті є актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, наявність в діях особи якого та її вину необхідно встановлювати також на підставі відповідних доказів, які мають бути додані до матеріалів справи.

Суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, про що зазначено в рішеннях ЄСПЛ по справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» («Karelin V. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року).

За таких обставин суддя позбавлений можливості винести законне та обґрунтоване рішення так як справа про адміністративне правопорушення оформлена неналежним чином, а саме: до матеріалів справи не додані жодні докази на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення, відсутні пояснення свідків, належного фіксування відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності від дачі пояснень та підпису в протоколі про адміністративне правопорушення, тощо.

Вказані обставини позбавляють суддю можливості повно та усесторонню з`ясувати усі обставини по справі та встановити вину ОСОБА_1 ..

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 р. (з наступними змінами та доповненнями), визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному органу для належного оформлення.

За вказаних обставин справа підлягає поверненню відповідному органу для належного оформлення.

Керуючись ст.256, ч. 2 ст.268, ч. 2 ст. 277 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Адміністративну справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП повернути до Золотоніського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Середа Л.В.