Справа № 365/322/20 Номер провадження: 3/365/99/20
ПОСТАНОВА

іменем України

08.09.2020 смт. Згурівка Київської області

Суддя Згурівського районного суду Київської області Денисенко Н.О., розглянувши в залі судового засідання справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Згурівського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , працездатного, працюючого ФОП, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

за ч. 2 ст. 166-12 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу від 14 серпня 2020 року № 003 значиться, що 7 серпня 2020 року на пл. Базарна, 1 в смт. Згурівка Київської області ОСОБА_1 допустив порушення значень параметрів безпечності об`єктів санітарних заходів, встановлених законодавством про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. Відповідно до експертного висновку Переяслав-Хмельницької міжрайонної державної лабораторії Держпродспоживслужби від 10.08.2020 № 000376з/20 за результатами досліджень встановлено, що зразки 000376з/20 змив з роздільного ножа (ковбаса), 000376з/4/20 змив з роздільного ножа (сир), 000376з/7/20 змив з роздільної дошки, 000376з/9/20 змив з камери холодильника не відповідають вимогам «Методичні вказівки, щодо санітарно-мікробіологічного контролю об`єктів виробництва та реалізації, які підлягають ветеринарному нагляду», затверджених ДВФСУ від 19.12.2013, чим порушив вимоги п. 3 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів».

Прокурор, повідомлений про розгляд справи з огляду на рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 у справі «Карелін проти Росії» щодо визнання порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині неупередженості суду через відсутність сторони звинувачення у справі про адміністративне правопорушення, а також з огляду на повноваження прокурора, визначені статтею 250 КУпАП, на розгляд справи повторно не з`явився, що не перешкоджає розгляду справи.

У судове засідання, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду справи, відповідно до вимог ст. ст. 268, 277-2 КУпАП, повторно не з`явився, про причини неявки не повідомив. Суд, виходячи з вище зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Пономарьов проти України» від 03.04.2008), вважає за можливе провести розгляд справи у його відсутність.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Тобто предмет судового розгляду обмежений обставинами, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення та визначають його суть.

При цьому необхідно врахувати, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається виключно в межах складеного протоколу, з необхідністю прийняття судом рішення про доведеність чи недоведеність факту порушення особою конкретних норм законодавства та вчинення правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, за яким і складено протокол.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Постанова судді згідно зі ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Державний ветеринарний інспектор ОСОБА_2 кваліфікувала дії ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 166-22 КупАП, диспозиція якої передбачає відповідальність за обіг непридатних харчових продуктів.

Ця норма є бланкетною та відсилає до законодавства про забезпечення безпеки та якості харчових продуктів.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 49 Закону № 771/97-ВР, на яку посилається Державний ветеринарний інспектор, визначено, що оператори ринку дотримуються таких вимог: харчові продукти повинні бути захищеними від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та/або обігу.

За ст. 1 Закону № 771/97-ВР обіг - реалізація та/або зберігання харчових продуктів для цілей реалізації, включаючи пропонування до реалізації та/або іншої форми передачі, реалізації, розповсюдження або будь-яку іншу форму передачі незалежно від її здійснення на платній чи безоплатній основі. Непридатний харчовий продукт - харчовий продукт, який містить сторонні речовини та/або предмети, пошкоджений в інший спосіб та/або зіпсований у результаті механічних, та/або хімічних, та/або мікробних факторів.

Фактичні дані стосовно правопорушення, склад та подія його вчинення мають бути викладені в суворій відповідності до диспозиції статті. Проте в даному випадку, з огляду на його зміст, сутність правопорушення не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 166-22 КУпАП, оскільки в графі протоколу щодо суті адміністративного правопорушення зазначено про порушення значень параметрів безпечності об`єктів санітарних заходів, встановлених законодавством про безпечність та окремі показники якості харчових продктів та лише констатовані виявлені державним інспектором та зафіксовані в експертному висновку порушення нормативно-правового акту.

Протокол про адміністративне правопорушення від 14 серпня 2020 року № 003 не містить зазначення часу вчинення адміністративного правопорушення, вказівку на конкретні фактичні обставини, що утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 166-22 КУпАП.

До протоколу додано акт, складений Згурівським районним управлінням Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області щодо ФОП ОСОБА_1 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного контролю (інспектування) стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин від 07.08.2020 № 10-23.1.5-11/102.

11 серпня 2020 року державний ветеринарний інспектор ОСОБА_2 на підставі зазначеного акта видала ФОП ОСОБА_1 припис про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин № 10-23.1.5-11/61, виявлених за результатами планової перевірки додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти з відбором зразків.

Відповідно до п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону № 771/97-ВР оператор ринку харчових продуктів (далі - оператор ринку) це суб`єкт господарювання, який провадить діяльність з метою або без мети отримання прибутку та в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво, виробництво, реалізація та/або обіг харчових продуктів та/або інших об`єктів санітарних заходів (крім матеріалів, що контактують з харчовими продуктами), і який відповідає за виконання вимог цього Закону та законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. До операторів ринку належать фізичні особи, якщо вони провадять діяльність з метою або без мети отримання прибутку та займаються виробництвом та/або обігом харчових продуктів або інших об`єктів санітарних заходів. Оператором ринку також вважається агропродовольчий ринок.

Відповідно до абз. 10 ч. 2 ст. 4 вказаного Закону держава здійснює регулювання безпечності та окремих показників якості харчових продуктів шляхом, зокрема, притягнення операторів ринку, їх посадових осіб до відповідальності у разі порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів.

Керуючись завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення, дослідивши письмові докази у справі, вбачається за необхідне закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 166-22 КУпАП, оскількифактичні обставини справи не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо винуватості особи повинні тлумачитися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, що має суттєве значення для вирішення справи по суті та унеможливлює винесення постанови про визнання особи винною.

Належних та допустимих доказів, які б беззаперечно доводили обставини вчинення ОСОБА_1 правопорушення, не надано.

Суддя не має права за підсумками розгляду справи вказувати у постанові на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, або їх виключати, адже у протилежному випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст.ст. 213, 221 КУпАП є лише розгляд справи.

Відповідно до частин першої, другої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У практиці Європейського Суду з прав людини існує тенденція поступової універсалізації понять «обвинувачення за адміністративним проступком» та «обвинувачення, які мають ознаки злочину», залежно від ступеня їх суспільної небезпеки (рішення у справі «Лутц проти Німеччини», «Отцюрк проти Німеччини», «Девеєр проти Бельгії», «Адольф проти Австрії» та інші), отже, адміністративне обвинувачення має бути доведено державою, в особі уповноважених на те посадових осіб.

Враховуючи положення ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), вбачається, що, як і у кримінальному провадженні, суддя у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі викладеного і керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 166-22 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Згурівський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.О. Денисенко