Номер провадження 3/754/3798/20
Справа №754/8685/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

03 вересня 2020 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Колегаєва С.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління Держспоживслужби в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 44-3 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 10 липня 2020 року №10, 10 липня 2020 року приблизно о 13 год. 20 хв., в м. Києві по вул. Закревського, 61/2, ОСОБА_1 не дотримано періодичність проведення дезінфекційних заходів (через кожні 2 години робочого часу); кількість дезінфекційних засобів (60 л.), що розводиться щодня не забезпечує ефективність проведення дезінфекційних заходів для площі магазину (1300 м.кв.); часткова відсутність контролю за дотриманням кратності заміни масок працівниками кожні 3 години; послаблений контроль за дотримання вимог щодо профілактичних заходів протидії поширенню коронавірусної хвороби Covid-19; відповідно до журналу дезінфекційні роботи проводяться тільки в рибному, кондитерському та м`ясному цехах чим порушила вимоги ст. 29 Закону України «про захист населення від інфекційних хвороб»; п.2 (аб. 1,2) Постанови КМУ від 20.05.2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби (COVID-19) спричиненої корона вірусом SARS-Cov-2» та етапів послаблення протиепідемічних заходів» пунктів 18, 37, 48 Вимог щодо якості реалізації продуктів харчування у місті Києві на час Ліквідації наслідків надзвичайної ситуації регіонального рівня, яка відноситься до категорії «Медико- біологічні НС» код 20713 «Надзвичайна ситуація, пов`язана з епідемічним спалахом небезпечних інфекційних хвороб», що затверджені Розпорядженням керівника робіт з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 23.05.2020 №47 «Про заходи із ліквідації наслідків надзвичайної ситуації регіонального рівня яка відноситься до категорії «Медико- біологічні НС» код 20713 «Надзвичайна ситуація, пов`язана з епідемічним спалахом небезпечних інфекційних хвороб»- спалах гострої респіраторної хвороби COVID -19, спричиненої коронавірусом SARS-Cov-2» (у редакції розпорядження керівника робіт з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 22.06.2020 №58; пунктів 7, 8 Тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків ) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID -19), що затверджені Постановою головного державного санітарного лікаря України від 09.05.2020 №17, що є порушенням правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно- протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування, за що передбачена відповідальність статтею 44-3 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, не з`явилась, про дату час та місце проведення судового розгляду повідомлялась належним чином, про причини неявки суд не повідомила, її неявка не перешкоджає розгляду справи.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця в галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи яка притягається до адміністративної відповідальності під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення справи.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 44-3 КУпАП особа несе відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Норма ст. 44-3 КУпАП носить бланкетний характер, а тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, ст. 14 визначає що, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Як вбачається із статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» - карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України. Питання про встановлення карантину порушує перед Кабінетом Міністрів України центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я, за поданням головного державного санітарного лікаря України. Рішення про встановлення карантину, а також про його відміну негайно доводиться до відома населення відповідної території через засоби масової інформації.

У рішенні про встановлення карантину зазначаються обставини, що призвели до цього, визначаються межі території карантину, затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, їх виконавці та терміни проведення,встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них. Карантин встановлюється на період, необхідний для ліквідації епідемії чи спалаху особливо небезпечної інфекційної хвороби. На цей період можуть змінюватися режими роботи підприємств, установ, організацій, вноситися інші необхідні зміни щодо умов їх виробничої та іншої діяльності. До відміни карантину його територію можуть залишити особи, які пред`явили довідку, що дає право на виїзд за межі території карантину. Організація та контроль за дотриманням встановленого на території карантину правового режиму, своєчасним і повним проведенням профілактичних і протиепідемічних заходів покладаються на місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування.

Стаття 30 зазначеного Закону надає повноваження місцевим органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування в умовах карантину запроваджувати більш жорстокі, ніж встановлені нормативно-правовими актами, вимоги щодо якості, умов виробництва, виготовлення та реалізації продуктів харчування, режиму обробки та якості питної води.

За адресою м. Київ, вул. Закревського, 61/2 розташовано магазин «Сільпо-Фуд», який належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд», ОСОБА_1 , є керуючою, яка відповідно до посадових обов`язків не наділена правом впроваджувати на території магазину дезінфекційні та профілактичні тощо заходи та визначати періодичність проведення та об`єм таких заходів, я особисто не здійснюю господарську діяльність, я тільки виконую ті заходи, які на мене поклало керівництво підприємством. Такі заходи впроваджує юридична особа, які повинні впроваджувати посадові особи, наділені відповідними повноваженнями відповідно до своїх посадових обов`язків, такими особами можуть бути - керівник тощо.

Протоколом про адміністративне правопорушення не визначено хто в зазначеному випадку є особою, що несе відповідальність за можливі адміністративні правопорушення, що є грубим порушенням статті 256 КУпАП.

Якщо до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено достатніх доказів для підтвердження факту вчинення правопорушення, то суд позбавлений можливості самостійно встановлювати факт вчинення адміністративного проступку та притягнути особу, щодо якої складено протокол до адміністративної відповідальності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Отже, суд не має права замість уповноваженоїна то законом особи збирати докази у справі про адміністративне правопорушення, обвинувачення не може грунтуватись на припущеннях, а всі сумніви в силу ст. 62 Конституції України мають трактуватись на користь особи, щодо якої складено протокол.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії» (Каrelin v/ Russia», заява № 926/08), коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, суд не має змоги уточнювати, відредактовувати протокол.

Колегія суддів в Постанові КАС ВС від 08.07.2020р. по справі № 463/1352/16-а (К/9901/2141/18) зробила висновок що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події правопорушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведення невинуватості цієї особи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44-3, 245, 247, 251, 254, 256, 258, 268 КУпАП суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП зкрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з моменту винесення.

Суддя: С.В. Колегаєва