ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа 362/2889/20
Провадження 3/362/1146/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.08.2020 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши матеріали, що надійшли від Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу серія АПР18 № 204695 від 29.05.2020 року, 29.05.2020 року, близько 00 год. 30 хв. в м. Василькові в/м 11 буд. 9 ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 в наслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян, своїми діями скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 будучи неодноразово повідомлений про день, час та місце розгляду справи, згідно положень ст. ст. 268, 277-2 КУпАП, не з`явився, про причини неявки не повідомив, суддя, виходячи з вище зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутність.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Крім того, повідомлення про час та місце розгляду вказаної вище справи щодо ОСОБА_1 було надіслано повістку за вказаною адресою його проживання, який зазначений в протоколі про адміністративне правопорушення.

Клопотання про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 не надходило, у зв`язку з чим, суддя вважає можливим проводити розгляд справи без його присутності, згідно з вимогами ст. 268 КУпАП.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Винність ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні повністю підтверджується матеріалами справи про адміністративне правопорушення, а саме: протоколом серії АПР18 № 6204695 від 29.05.2020 року (а.с.2), протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або іншу подію від 29.05.2020 року (а.с.4) поясненнями ОСОБА_3 (а.с.5), поясненнями ОСОБА_2 (а.с. 6) та іншими матеріалами справи .

Враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суддя дійшов до висновку, що з метою виховання правопорушника та запобігання вчинення ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є адміністративне стягнення у виді штрафу.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП та п.5 п.4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 33 35, 40-1, 173, 283, 284 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 (п`ятдесят одна ) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 місяці з дня її винесення .

Апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд. Постанова суду набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко