02.03.2020
справа № 664/3705/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2020 року м. Олешки Херсонської області

Суддя Цюрупинського районного суду Херсонської області Заславець Н.В., за участі заявника ОСОБА_1 , особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 та її захисника адвоката Паламарчука В.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої в АДРЕСА_1 , працюючою директором Костогризівської ЗОШ І-ІІІ ст., РНОКПП невідомий,

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 18.12.2019 року (серія АПР 18 192453) відносно ОСОБА_2 , яка обіймає посаду директора Костогризівської ЗОШ І-ІІІ ст., зазначено, що ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 173-4 КУпАП, через неповідомлення в період з 14.11.2019 року по 21.11.2019 року - впродовж однієї доби до територіального органу Національної поліції щодо отримання заяви ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про випадок булінгу (цькування) по відношенню до дочки ОСОБА_3 , 2005 р.н., учениці ЗОШ с. Костогризове.

Факту подання заяви гр. ОСОБА_4 не встановлено.

Під час розгляду справи в судовому засіданні ОСОБА_2 свою провину у вчиненні зазначеного правопорушення не визнала і пояснила, що про проблеми, які виникли після обрання президентом школи дочки заявника ОСОБА_5 , вона дізналася після отримання заяви ОСОБА_1 від 14.11.2019 року про проведення розслідування факту булінгу відносно його дочки. У заяві він вказав перелік прізвищ дітей учнів школи. Заяву останній залишив у секретаря. Після ознайомлення із заявою вона видала наказ 15.11.2019 року про проведення розслідування щодо вчинення можливого булінгу відносно учениці ОСОБА_3 , відповідно до якого створила комісію , головою комісії було призначено ОСОБА_4 - заступника директора з виховної роботи, яка з вересня 2019 року являлася головою комісії з розслідування булінгу. Заяву вона отримала 15.11.2019 року у п`ятницю, і одразу ж видала наказ про розслідування, а після вихідних - з 18.11.2019 року вона перебувала у відрядженні до 07 грудня 2019 року, і обов`язки директора школи виконувала інша особа. ОСОБА_4 відмовилася очолювати комісію через конфлікт інтересів. Про результати розслідування 20.11.2019 року було складено акт. Відповідно до вказаного акту - з матеріалів електронної переписки в мережі «інтернет» між ученицею 9 класу ОСОБА_3 та учнями школи, які були надані їх батьками , комісією зроблено висновок про відсутність факту психологічного насильства ( булінгу) по відношенню до ОСОБА_5 . В акті перевірки вказано, що випадок не має локального та системного характеру. Крім цього, ОСОБА_2 надала пояснення, що в неї була розмова з матір`ю учениці ОСОБА_4 , зі своєї сторони вона запропонувала останній зустрітися з батьками учнів, які дозволяли собі публікації в мережі «інтернет», однак ОСОБА_4 відмовилася.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Паламарчук В.В. вважає, що в діях його підзахисної відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.5 ст 173-4 КУпАП, а також те, що строки накладення адміністративного стягнення закінчилися, тому просить провадження у справі закрити.

Заявник ОСОБА_1 , як законний представник неповнолітньої потерпілої, в судовому засіданні надав пояснення, що його неповнолітня дочка ОСОБА_3 у жовтні 2019 року була обрана президентом школи, після чого її почали цькувати в мережі «інтернет», закидаючи, що перемогу на виборах вона отримала незаконно, пропонували їй відмовитися від посади. Крім цього, окремі публікації носили принизливий та образливий характер, з нецензурною лексикою. Це вкрай негативно вплинуло на дитину, яка перестала відвідувати школу, замкнулася в собі. Дочка навчається у 9-укласі, і до цих подій ніяких ознак неприязних стосунків у дочки з однокласниками і іншими учнями не було. Вони з дружиною були змушені звернутися до психолога, яка працювала з дитиною певний час, після чого надала свій висновок на підтвердження того, що булінг мав місце. Тому він був змушений подати письмову заяву на ім`я директора школи ОСОБА_2 з метою проведення розслідування щодо неправомірної поведінки окремих учнів, а коли це не дало результату і остання не звернулася до поліції, подав заяву до поліції самостійно.

ОСОБА_4 , допитана у судовому засіданні у якості свідка , показала, що вона є матір`ю неповнолітньої ОСОБА_5 , а також вона обіймає посаду заступника директора Костогризівської ЗОШ І-ІІІ ступенів з виховної роботи, є головою комісії , яка займається питаннями розслідування можливих фактів булінгу у їх школі. Знущання з дитини розпочалося після перемоги її дочки на виборах президента школи. Директор школи їй закинула, що вона посприяла перемозі, хоча вона була проти участі дочки у виборах, це була ініціатива класного керівника. Перемога була невеликою - лише у 16 голосів, однак після виборів , які мали місце 23 жовтня 2019 року проти її дитини розпочалося «цькування» в мережі «інтернет», дочка отримувала в електронних листах погрози, образи, приниження. Це все продовжувалося приблизно 10 днів, після чого дочка перестала відвідувати школу, правда вона була на лікарняному, оскільки захворіла на ОСОБА_6 , однак їм прийшлося звернутися за консультацією до психолога, яка виявила у дитини пригнічений стан, страх, небажання відвідувати школу. На даний час дочка відвідує школу, відносини з дітьми покращилися, знущання припинилося. Всіх учасників не вдалося за можливе встановити, однак обстановка стабілізувалася.

Заслухавши учасників, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи.

Відповідно до п. 3-1 ст. 1 ЗУ «Про освіту» типовими ознаками булінгу (цькування) є систематичність (повторюваність) діяння. При цьому кривдником має бути саме учасник/учасники освітнього процесу.

Диспозиція частини 5 статті 173-4 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неповідомлення керівником закладу освіти уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про випадки булінгу (цькування) учасника освітнього процесу.

Законом України «Про освіту» визначено, що булінг (цькування) - це діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого (п. 3-1 ч. 1 ст. 3 цього закону), а також зазначені типові ознаки булінгу, а саме, систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності), а також дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Таким чином, у протоколі про адміністративне правопорушення має бути відображено суть адміністративного правопорушення, яке має включати не лише дані про неповідомлення про булінг, але і час, місце здійснення самого булінгу фактичні дані відносно того, що зазначений факт мав місце, коли, ким та яким чином він був здійснений, оскільки це підлягає доказуванню під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Відсутність самого факту булінгу виключає і відповідальність про неповідомлення про нього.

Досліджуваний протокол про адміністративне правопорушення не містить зазначення суті адміністративного правопорушення, тобто всієї його складової об`єктивної сторони. Суть адміністративного правопорушення викладено в загальних рисах без конкретизації об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173?4 КУпАП. Зокрема, у протоколі не зазначається, які саме насильницькі дії були вчинені порушником(порушниками) стосовно неповнолітньої потерпілої, які наслідки викликали вказані дії у потерпілої та чи були вони взагалі, чи мало діяння систематичний характер, якщо так, - то в який період часу, з конкретною вказівкою на час кожної події. Не були прийняті до уваги і не зазначені у протоколі висновки двох перевірок та висновок психолога.

Відповідно до положень ст. 26 Закону України «Про освіту» вбачається, що саме до повноважень керівника закладу освіти в межах наданих йому повноважень належить створення у закладі освіти безпечного освітнього середовища, вільного від насильства та булінгу (цькування), у тому числі: розглядає заяви про випадки булінгу (цькування) здобувачів освіти, їхніх батьків, законних представників, інших осіб та видає рішення про проведення розслідування; скликає засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) для прийняття рішення за результатами проведеного розслідування та вживає відповідних заходів реагування, повідомляє уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України та службі у справах дітей про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти.

Поверненням адміністративного протоколу на доопрацювання вказані недоліки усунуті не були.

Диспозиція статті 173-4 КУпАП є бланкетною, однак у протоколі відсутнє посилання на зазначений вище нормативний акт, який передбачає необхідність повідомлення про булінг керівником освітнього закладу уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України та службі у справах дітей про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти у відповідності до її повноважень.

Виходячи з аналізу ст. 26 Закону України «Про освіту» встановлено, що ОСОБА_2 після отримання заяви батька потерпілої ОСОБА_1 одразу видала наказ про проведення розслідування факту можливого булінгу. Тобто, директор школи діяла відповідно до вимог закону з метою встановлення обставин на підтвердження факту булінгу. Після отримання позитивного результату перевірки мала повідомити до правоохоронного органу.

Відповідно до акта перевірки комісії Костогризівської ЗОШ І-ІІІ ступ. від 20.11.2019 року вказано, що випадок не має локального та системного характеру. Комісією Олешківської РДА від 24.12.2019 року перевірено обставини, викладені в акті, та встановили «факт дій з ознаками булінгу до здобувачів освіти».

При цьому, в тексті протоколу про адміністративне правопорушення наявна суперечність стосовно періоду повідомлення про булінг. Спочатку у протоколу зазначено, що директор не повідомила орган Нацполіції в період «з 14.11.2019 року до 21.11.2019 року» , а потім зазначено «протягом доби». Тобто, виявлена суперечність не дає можливості визначити в чому ж полягає об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення, тим більше, що жодним нормативним актом не зазначено, що повідомлення має бути зроблено протягом доби. Це є зрозумілим, оскільки керівника освітнього закладу зобов`язано одразу після отримання повідомлення організувати проведення перевірки заяви чи повідомлення про факт булінгу, тому конкретні строки повідомлення законом не передбачені, хоча у протоколі вказано, що ОСОБА_2 мала зробити повідомлення в період саме з 14.11.2019 року до 21.11.2019 року .

Шкільною комісією відповідно до акта перевірку щодо факту булінгу закінчено 20.11.2019 року. В той же час ОСОБА_2 з 18.11.2019 року по 07.12.2019 року перебувала у відрядженні, що встановлено копіЄю наказу від 13.11.2019 року . Тому у вказаний у протоколі проміжок часу з 18.11.2019 року по 21.11.2019 року остання не виконувала обов`язки директора Костогризівської ЗОШ І-ІІІ ступенів і не могла бути зобов`язаною повідомляти до органу поліції про вчинення булінгу. Крім того, батько потерпілої із заявою до Олешківськогот ВП звернувся 21.11.2020 року, тоді як протокол про адміністративне правопорушення складено 18.12.2019 року.

Представником органу поліції після неодноразового повернення матеріалів на доопрацювання не перевірені фактичні обставини наявності відсутності перешкод щодо повідомлення до правоохоронного органу у особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. При розгляді вказаного протоколу виходжу з того, що він датований 18.12.2019 року, а оскільки вказане правопорушення віднесено до категорії триваючих, то станом на дату розгляду справи строки накладення адміністративного стягнення не закінчилися.

Разом з тим, викладені обставини та виявлені недоліки щодо порядку складання протоколу про адміністративне правопорушення не можуть бути усунуті під час розгляду справи у суді, оскільки суд позбавлений таких повноважень, і свідчать про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 173-4 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по адміністративній справі відносно неї підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 247 ч.1 п.1, 254, 268, 283 , 284, 285,287,289 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА :

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 173-4 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю складу зазначеного адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_2 .

Постанова може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Цюрупинський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Цюрупинського районного суду

Херсонської області Н.В.Заславець