Справа № 713/1129/20
Провадження №3/713/638/20
ПОСТАНОВА

іменем України

14.09.2020 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючий суддя Кибич І.А., з участю секретаря судових засідань Андрюк О.Д., за участю потерпілої ОСОБА_1 , представника потерпілої Маніліча І.Д., за участю ОСОБА_2 , з участю захисника Стадника І.П., розглянувши матеріали, які надійшли з Вижницького відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та жительки АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючої, за ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення Серія АПР18 №262237 від 09.07.2020 року за ст.173 КУпАП вбачається, що ОСОБА_2 , 09.07.2020 року близько 12-40 год. перебуваючи в господарстві, що розташоване по АДРЕСА_1 , ображала нецензурною лайкою ОСОБА_1 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину не визнала, показала, що 09.07.2020 року близько 12-40 год. прийшла до господарства ОСОБА_1 , що розташоване по АДРЕСА_1 , оскільки ОСОБА_1 викачувала воду з підвалу її залила її насадження, які розташовані на її земельній ділянці, яка межує із земельною ділянкою ОСОБА_1 . Зайшовши на ділянку, сказала, щоб вона не викачувала воду на її земельну ділянку. Зазначила, що громадський порядок не порушувала, нецензурною лайкою не висловлювалась. Просила закрити справу за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення.

Допитана в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_1 показала, що 09.07.2020 року о 12-40 год. перебувала на своєму подвір`ї, куди прийшла її сусідка ОСОБА_2 та почала з нею суперечку в ході якої висловлювалась нецензурною лайкою. Воду на її земельну ділянку вона не викачувала.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 показала, що ОСОБА_2 постійно вчиняє конфлікти. Очевидцем суперечки між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , яка мала місце 09.07.2020 року не була.

Суд, заслухавши ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з наступних підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, вказаний протокол не відповідає вимогам ст.256 КУпАП відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, не зазначено чи порушила ОСОБА_2 громадський порядок та спокій громадян, що є наслідком дрібного хуліганства, наслідком якого є відповідальність за ст.173 КУпАП.

Працівниками поліції до протоколу долучено пояснення ОСОБА_1 від 09.07.2020 року з даних якого вбачається, що 09.08.2020 року біля 12-40 год. перебуваючи на своєму господарстві до неї прийшла сусідка ОСОБА_2 та вчинила з нею конфлікт, в ході якого ображала нецензурною лайкою. Конфлікт вчинила з приводу того, що вони викачують воду з підвалу їй на город, але вона воду не викачувала, оскільки в підвалі води не має.

З долучених пояснень ОСОБА_2 від 09.07.2020 року вбачається, що її земельна ділянка межує із земельною ділянкою сина ОСОБА_1 . Оскільки погіршились погодні умови, то у господарстві ОСОБА_1 у підвалі зібралась вода, яку вони викачували насосом на поверхню, внаслідок чого вода залила картоплю на її земельній ділянці. 09.07.2020 року близько 13-00 год. вона вирішила піти до сусідки та сказати, щоб не викачували воду на її земельну ділянку. Зайшовши на подвір`я, вона їм сказала, щоб не качали воду з підвалу на її земельну ділянку. Нецензурною лайкою не висловлювалась, нікого не ображала. При цьому після того як сусідка викликала поліцію, то після прибуття наряду сусід ОСОБА_4 образив її нецензурною лайкою.

З пояснень ОСОБА_4 від 09.07.2020 року вбачається, що останній вказав, що 09.07.2020 року близько 13-00 год. підійшов до ОСОБА_2 для вирішення конфліктної ситуації, оскільки з її слів він викачував воду зі свого підвалу на її город, однак такого факту не було. В ході конфлікту у них виникла словесна суперечка, в ході якої він образив її нецензурними словами.

Даючи оцінку, поясненням ОСОБА_2 , дослідженим поясненням ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 не вчиняла хуліганських дій, доказів порушення громадського порядку і спокою громадян в матеріалах справи не має.

Будь-яких інших доказів вини ОСОБА_2 суду не представлено.

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 провадженням закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: І. А. Кибич