Справа№751/3973/20
Провадження №3/751/1539/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2020 року

СУДДЯ НОВОЗАВОДСЬКОГО РАЙОННОГО СУДУ МІСТА ЧЕРНІГОВА

Деркач О.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернігова справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за ст. 173 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 18.06.2020 року близько 11:00 год. ОСОБА_1 в м. Чернігові, біля Болдиної гори по вул. Толстого, висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. За даним фактом відносно нього складений протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до письмових пояснень, особа відповідно до якої складений протокол, ОСОБА_1 свою вину не визнав, вказавши, що не використовує нецензурну лайку, жодним чином не мав бажання порушувати громадський порядок та спокій громадян.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є, в тому числі, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 цього Кодексу встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, тобто за дрібне хуліганство.

З наявного протоколу вбачається, що ОСОБА_1 18.06.2020 року висловлювався нецензурною лайкою біля Болдиної гори по вул. Толстого, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Натомість з письмових пояснень ОСОБА_1 від 27.09.2002 року вбачається, що він не використовує нецензурну лайку, жодним чином не мав бажання порушувати громадський порядок та спокій громадян.

При цьому, судом встановлено, що свідків вказаної події, які могли б спростувати пояснення ОСОБА_1 , або підтвердити доводи, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, відсутні.

Крім того, що стосується наданого до матеріалів справи відеозапису адмінправопорушення, рапортів поліцейських та пояснень осіб, які були очевидцями відповідних подій, то такі не містять даних на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні ним правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому, на переконання судді, не є належними доказами у розумінні ст. 251 КУпАП.

Частиною 2 ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».

У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується). Суд зауважує, що рішення у справі «Карелін проти Росії» набрало законної сили.

Враховуючи вищезазначене, доходжу висновку, що у справі відсутні докази вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю за недоведеністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На основі викладеного та керуючись: п. 7 ч. 1 ст. 247, ст. 38, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП закрити в зв`язку з недоведеністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: О. Г. Деркач