Справа №: 148/1225/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2020 року суддя Тульчинського районного суду Вінницької області Ковганич С.В. розглянув матеріали, які надійшли з Тульчинського ВП Немирівського ВП ГУ НП у Вінницькій області про те, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою АДРЕСА_1 , притягується до адміністративної відповідальності за порушення ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

26.07.2020 о 21:00 год. ОСОБА_1 в с. Суворовське, Тульчинського району ображала нецензурною лайкою гр. ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила суду, що 26.07.2020 біля 21 год. вона перебувала на території свого домогосподарства та розмовляла по телефону, в цей момент біля її будинку проходила гр. ОСОБА_2 та почала до неї кричати та ображати її нецензурною лайкою і кричати, що вона дивиться на її двір. Вийшовши до дороги де стояла гр. ОСОБА_2 вона запитала, що сталося і пояснила, що вона розмовляє по телефону і нікуди не дивиться, проте ОСОБА_3 почала її штовхати та шарпати за одяг та відкинула телефон в сторону, врезультаті чого телефон розбився. В цей момент підбіг син ОСОБА_3 і почав її відтягати від його матері ОСОБА_3 і кричати , що вона штовхає і ображає його матір. Вона пояснювала, що його мати перша почала сварку. Після чого приїхали працівники поліції, вона пояснювала працівникам поліції, що в неї виник конфлікт з гр. ОСОБА_2 не з її вини, проте працівники поліції нерозібравшись склали відносно неї протокол про вчинення нею адміністртаивного правопорушення.

Оглянувши матеріали справи, а саме протокол про адміністративне правопорушення (а.с.2), пояснення (а.с. 3,4), суд вважає, що притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за дане правопорушення не можливе, оскільки в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки дана стаття передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян, та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Тобто дана стаття передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, а не за конфлікт, який стався не з вини ОСОБА_1 .

При складанні адміністративного протоколу працівником поліції не дотримано вимог ст.. 256 КУпАП, щодо повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин події.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. В ньому, зокрема, повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, які наведені на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і обєктивно з`ясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи,а саме протокол про вчинення адміністративного правопорушення (а.с.2), суд вважає, що в них відсутні докази на підтвердження факту, який би свідчив про вчинення останньою адміністративного правопорушення, передбаченого ст.. 173 КУпАП, в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст.. 173 КУпАП, а тому провадження у справі слід закрити.

Відповідно до диспозиції ст.. 173 КУпАП, передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян, та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Таким чином, ОСОБА_1 не було порушено громадського порядку та не було порушено спокою громадян, що є обов`язковим та необхідним наслідком дрібного хуліганства. Конфлікт стався з вини ОСОБА_2 яка почала сварку та на зауваження заспокоїтись не реагувала. Будь-яких доказів того, що дії ОСОБА_1 були спрямовані на порушення громадського порядку, у матеріалах справи також відсутні.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та обєктивне зясування обставин, вирішення її в точній відповідності з законом. При розгляді справи про адміністративне правопорушення в обовязковому порядку має бути зясовано: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують чи обтяжують її відповідальність, тощо.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Всупереч цих вимог до протоколу не додано будь-яких доказів, які б безперечно підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян, та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян

Будь-яких доказів, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого їй адміністративного правопорушення працівником поліції не надано і посилання на них в самому протоколі не наведено, а тому констатація факту вчинення нею адміністративного правопорушення в протоколі є припущенням, яке на доказах не грунтується.

Статтею 62 Конституції України та ст.. 6 Конвенції про захист прав та основних свобод людини передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь та кожна людина вважається невинною доти, поки її вину не доведено згідно з законом.

Провівши аналіз зібраних по справі доказів, суд прийшов до висновку, що при складанні протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, в повній мірі не дотримано вимог ст. ст. 256, 264, 265 КУпАП. Зокрема, достовірно не встановлено факт вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , яке нею повністю заперечено, як при складанні протоколу, так і в судовому засіданні.

Згідно ст. 129 п. 2 Конституції Україниоднією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року N 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Згідно ст.. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст.. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.. 10 КУпАП, встановлено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Разом з тим, для наявності складу адміністративного правопорушення працівник поліції, який склав протокол про адміністративне правопорушення в першу чергу повинен встановити його складові частини, однією з яких є умисел, якого в діях ОСОБА_1 не було, що є обов`язковим та необхідним наслідком ст. 173 КУпАП.Вищезазначене вказує на пряме порушення вимог ст.. 10 КУпАП, що повністю виключає наявність в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення

З урахуванням пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, матеріалів справи та встановлених в судовому засіданні обставин визнаю за необхідне провадження у справі закрити, звільнивши ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1, 9, 173, 247 п.1, 245, 256, 280, 284, 284 КпАП України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративну справу про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаюча за адресою АДРЕСА_1 , провадженням закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Вінницького апеляційного суду через Тульчинський районний суд Вінницької області на протязі десяти днів з дня її винесення.

Суддя: