П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., з участю представника Закарпатської митниці Держмитслужби Зубенка І.І. розглянувши матеріали справи, які надійшли з Закарпатської митниці Держмитслужби про порушення митних правил відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця: м.Київ, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , директор фірми «Укрспецтех» м.Київ

за ч.6 ст. 470 Митного кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

26 листопада 2019 року о 14 год.26 хв., через зону митного контролю МП «Малий Березний» Закарпатської митниці ДФС на «виїзд з України» на смугу «червоний коридор» з України в Словаччину заїхав вантажний автомобіль марки «ZAZ Lanos» реєстраційний номер НОМЕР_1 (Україна) під керуванням громадянина України ОСОБА_1 .

Під час здійснення митних формальностей було проведено аналітично-перевірочні заходи з використанням баз даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДФС України, внаслідок чого встановлено, що громадянином України ОСОБА_1 було ввезено на митну територію України 09.05.2018 року о 18од.43 хв. через МП «Малий Березний» Закарпатської митниці ДФС в митному режимі «Транзит» легковий автомобіль марки «Nissan Micra» реєстраційний номер НОМЕР_2 (Польща), номер кузова НОМЕР_3 .

Згідно зі ст. 95 Митного кодексу України встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: 1) для автомобільного транспорту 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці 5 діб). Згідно зі ст. 102 Митного кодексу України, митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів, поміщених у цей режим, за межі митної території України.

У своєму поясненні гр. України ОСОБА_1 підтвердив факт не вивезення зазначеного транспортного засобу за межі митної території України вчасно, у зв`язку із тим, що легковий автомобіль марки «Nissan Micra» реєстраційний номер НОМЕР_2 (Польща), номер кузова НОМЕР_3 , знаходиться у несправному стані за місцем проживання. У зв`язку з відсутністю необхідних запчастин громадянин України ОСОБА_1 не має можливості відремонтувати транспортний засіб.

22.08.2019 набрали чинності зміни до статті 470 МК України, згідно із Законами України від 08.11.2018 №2612-VIII «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» та від 16.05.2019 №2725-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про електронні довірчі послуги». Станом на 26.11.2019 року вказаний транспортний засіб за межі митної території України вивезеним не значиться та продовжує перебувати на території України з перевищенням строку транзиту.

Згідно з інформацією, отриманою з мережі Інтернет (сайт « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») від 26.11.2019 року, вартість аналогічного/подібного автомобіля марки «Nissan Micra» становить 900 польських злотих, що згідно з курсом НБУ на 26.11.2019 (1 польський злотий 6,16278900) становить 5 543,51 грн. (п`ять тисяч п`ятсот сорок три грн., 51 коп.).

Таким чином, громадянин України ОСОБА_1 , перевищив установлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки транспортного засобу особистого призначення, а саме: легкового автомобіля марки «Nissan Micra» реєстраційний номер НОМЕР_2 (Польща), номер кузова НОМЕР_3 , що перебуває під митним контролем, до органу доходів і зборів призначення (а при переміщенні в межах зони діяльності однієї митниці - від одного підрозділу цієї митниці до іншого більше ніж на тридцять діб.

Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) частиною 6 статті 470 Митного кодексу України.

Гр. України ОСОБА_1 на розгляд справи не з`явився та не повідомив суд про причини неявки, однак про час і місце розгляду справи своєчасно і належним чином повідомлявся.

Представник Закарпатської митниці Держмитслужби в судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 470 МК України та застосувати відносно останнього санкцію вищевказаної статті, з врахуванням Закону України «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового порядку застосування статей 470 та 481» від 19грудня2019 року, а саме адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятиста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши пояснення представника Закарпатської митниці Держмитслужби дослідивши матеріали справи про порушення митних правил, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 280 КпАП України, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, єдиною підставою адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення, як в нормативному так і у фактичному аспекті.

Адміністративне правопорушення - це протиправна, винна (умисна або з необережності) дія або бездіяльність, що посягає на державний чи громадський порядок, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законодавством передбачена адміністративна відповідальність.

Під адміністративним правопорушенням, як підставою адміністративної відповідальності розуміється винне протиправне діяння, яке посягає на встановлені правом і забезпечені адміністративно-правовими санкціями правила поведінки громадян і посадових осіб в сфері державного управління.

Кваліфікація того чи іншого правопорушення здійснюється шляхом встановлення його складу. Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом ознак, які характеризують дане діяння як адміністративне правопорушення і відрізняють його від інших правопорушень. Іншими словами, склад правопорушення - це встановлена правом сукупність ознак, при наявності яких анти-суспільне діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Склад адміністративного правопорушення включає: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

Порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Наведене указує на те, що до відповідальності за порушення митних правил може бути притягнута лише винна особа, яка вчинила відповідне правопорушення умисно або з необережності.

Диспозиція ч.6 ст.470 Митного кодексу України визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у перевищенні встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

Стаття 470 ч.6 МК України передбачає, що перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або конфіскацію таких транспортних засобів.

Від так визначальним при прийнятті рішення про притягнення особи до відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч.1 ст.495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Статтею 460 Митного кодексу України визначено, що вчинення порушення митних правил, передбачених, в тому числі статтею 470 Митного кодексу України, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої Митним кодексом України.

Відповідно до п.2 Розділу 8 Порядку виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 31.05.2012 №657обставини непереборної сили - надзвичайні та невідворотні події, що виникли незалежно від волі особи, зокрема стихійне лихо (землетрус, пожежа, повінь, зсув тощо), сезонне природне явище (замерзання моря, проток, портів, ожеледиця тощо), введення воєнного чи надзвичайного стану, страйк, громадянські безпорядки, злочинні дії третіх осіб, прийняття рішень законодавчого або нормативно-правового характеру, обов`язкових для особи, закриття шляхів, проток, каналів, перевалів та інші надзвичайні та невідворотні за таких умов події. Факт аварії чи дії обставин непереборної сили -часткове чи повне пошкодження (зіпсуття, знищення, втрата тощо) товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем, або позбавлення можливості виконання відповідною особою передбачених законодавством України з питань державної митної справи або встановлених відповідним митним органом України вимог щодо вчинення відповідних дій з товарами, транспортними засобами, що перебувають під митним контролем.

Одночасно, обставин, передбачених ст. 460 Митного кодексу України, з настанням яких діяння, передбачене ст. 470 Митного кодексу України, не тягне за собою адміністративної відповідальності під час судового розгляду не встановлено, як не встановлено дії обставин непереборної сили, які стали причиною пропуску строку тимчасового ввезення на митну територію України автомобіля марки «Nissan Micra» реєстраційний номер НОМЕР_2 (Польща), номер кузова НОМЕР_3 .

Аналізуючи викладене, cуд приходить до висновку, що вина гр. України ОСОБА_1 в скоєнні порушення митних правил підтверджується даними протоколу про порушення митних правил № 4522/30500/19 від 26.11.2019 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 26.11.2019 року, даними диспетчера ЗМК та пасажирського пункту пропуску.

Аналізуючі зазначені докази, суд приходить до висновку, що такі указують на наявність у діях ОСОБА_1 як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони порушення митних правил, передбачених ч. 6 ст. 470 МК України.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що гр. України ОСОБА_1 своїми діями скоїв порушення митних правил, передбачене ч.6 ст. 470 МК України, а саме перевищив строк тимчасового ввезення транспортного засобу особистого користування на митну територію України більше ніж на тридцять діб.

Вирішуючи питання про призначення виду стягнення за порушення митних правил, суд приймає до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового порядку застосування статей 470 та 481» від 19 грудня 2019 року розділXXI "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України доповнено пунктом 9-5та визначено,що вчинення порушень митних правил, передбачених частинами п`ятою та шостою статті 470 цього Кодексу, виявлених у період з 22 серпня по 31 грудня 2019 року включно, тягне за собою застосування адміністративного стягнення, передбаченого частиною третьою зазначеної статті.

Таким чином, аналізуючи вище вказану норму,у разі встановлення вини особи у вчиненні порушення, передбаченого ч.6 ст.470МК України, а також у разі виявлення правопорушення у період з 22серпня по 31 грудня 2019року включно, слід застосовувати адміністративне стягнення, передбачене частиною третьою зазначеної статті.

Санкцією ч.3 ст.470МК України передбачено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи вищевикладені норми закону, при накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу порушника та ступінь його вини, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, у відповідності до вимог ст.ст. 23, 33 КУпАП, а також те, що вчинене громадянином ОСОБА_1 правопорушення за ч.6ст.470 МК України виявлене працівниками митного органу 26.11.2019року, то відповідно до нього слід застосувати адміністративне стягнення, передбачене ч.3 ст.470МК України у виді штрафу в розмірі п`ятиста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, яка є безальтернативною, що буде достатньою мірою відповідальності для досягнення мети адміністративного стягнення ,яке застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, такі іншими особами.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного з правопорушника стягується 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 420,40 гривень.

Керуючись ст.ст. 370, 470 ч.6, 519, 520, 527-529 МК України, ст.ст. 287-290 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним в порушенні митних правил за ч.6 ст.470 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн. (вісім тисяч п`ятсот гривень 00 коп.)

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави 420,40 (чотириста двадцять гривень, 40 коп.) судового збору.

Штраф має бути сплачений не пізніш як через 15 днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або опротестування такої постанови- не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту прокурора без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП України у разі несплати штрафу у строк постанова пронакладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, а також витрати на облік вчиненного правопорушення.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці згідно Закону України «Про виконавче провадження».

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца