Ярмолинецький районний суд Хмельницької області
Справа № 689/240/20
Провадження № 3/689/131/20
ПОСТАНОВА

про закриття справи

04 березня 2020 року смт. Ярмолинці

Суддя Ярмолинецького районного суду Хмельницької області Мазурчак В.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

за статтею 183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 починаючи з 01 травня 2018 року по 01 січня 2020 року не сплачував аліменти на утримання сина ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що призвело до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання та становить 30867 грн. 50 коп.

ОСОБА_1 в судове засідання на 04 березня 2020 року не з`являється, про час та місце розгляду справи повідомлявся, у зв`язку з чим ухвалено розгляд справи проводити у його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 245КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно зі статті 280КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи завдано матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно пункту 2 статті 278КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує зокрема питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

При цьому, зміст протоколу про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому не вказано частину статті, за якою кваліфіковано правопорушення. Стаття 183-1 КУпАП має 3 (три) частини, але в протоколі про адміністративну відповідальність від 04 лютого 2020 року № 3 не визначено за якою саме повинен відповідати правопорушник.

Суд розглядає протокол в межах визначення органом, що його склав, складу правопорушення та позбавлений можливості вносити в протокол якісь відомості.

Разом з тим, зазначене порушення перешкоджає розгляду справи, унеможливлює здійснити всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, прийняти законне та обґрунтоване рішення по ній, як того вимагає статті 245 КУАП, та встановити наявність в діях ОСОБА_1 конкретної події і конкретного складу адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, суд не може самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином суд перебере на себе функцію обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

Приймаючи дане рішення, суддя керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Так, зокрема, винуватість особи поза розумним сумнівом доводиться обставинами викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення та іншими матеріалами справи в їх сукупності. Вказані докази оцінені за внутрішнім переконанням суду, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і справедливістю.

За таких обставин вину ОСОБА_1 в скоєнні інкримінованого правопорушення слід вважати не доведеною. Але оскільки Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить регламентації дій судді щодо виду рішення, яке слід прийняти в цьому випадку, то провадження щодо ОСОБА_1 слід закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 247, 256, 276, 278 КУпАП,

постановив:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності за статтею 183-1 КУпАП - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. Апеляційна скарга подається до Хмельницького апеляційного суду Хмельницької області через Ярмолинецький районний суд Хмельницької області.

Суддя В. Мазурчак