"02" березня 2020 р. Справа № 363/602/20
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2020 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши матеріали, які надійшли від Військової прокуратури Дарницького гарнізону Військової прокуратури Центрального регіону України щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце перебування за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 1858 КУпАП,

в с т а н о в и в:

згідно змісту протоколу № 1 про адміністративне правопорушення, станом на 03.01.2020 року громадянин ОСОБА_1 займав посаду військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України державні органи повинні діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі-Закон) органи прокуратури є спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції, у зв`язку з цим, військовою прокуратурою Дарницького гарнізону здійснюється систематичний аналіз стан законності у сфері запобігання корупції з метою попередження корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 65 Закону, передбачено, що за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.
Статтею 250 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) передбачено, що прокурор, заступник прокурора, здійснюючи нагляд за додержанням і правильним застосуванням законів при провадженні в справах про адміністративне правопорушення має право: порушувати провадження в справі про адміністративне правопорушення;
У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Права прокурора, як спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції, підтверджено постановою колегії суддів Касаційного адміністративного суду Верховного суду від 06.06.2018 року у справі № 817/3214/15.
Таким чином на підставі ст.ст. 250, 251 КУпАП, прокурор збирає інформацію та докази у справі про адміністративне правопорушення для встановлення наявності чи відсутності в діях складу адміністративного правопорушення та інших обставин.
Так, військовою прокуратурою Дарницького гарнізону під час проведеного вивчення дотримання вимог Закону, встановлено, що полковник ОСОБА_1 ,будучи військовим комісаром ІНФОРМАЦІЯ_3 придбав автомобіль Scoda Superb 2011 року випуску орієнтовною вартістю 180 тис. грн.
Крім того, заступник військового комісара ОСОБА_2 , в жовтні 2017 року отримав квартиру від ДСНС в м. Ірпінь, а в грудні 2018 року отримав як учасник бойових дій земельну ділянку в с. Глібівка Вишгородського району.
Водночас, вищевказані військовослужбовці всупереч вимог статті 52 Закону суттєві зміни у майновому стані не задекларували.
Разом з тим, заступник військового комісара ОСОБА_3 всупереч вимог ст. 46 Закону не подав щорічну декларацію.
Діючи з метою зібрання доказів у провадженні за фактом порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» військовою прокуратурою Дарницького гарнізону 19.12.2019 року за вих. № 9/5600 вих. 19 до Вишгородського РВК у порядку, визначеному ст.ст. 250 255 КУпАП, ст.ст. 1, 65 Закону України «Про запобігання корупції», за підписом військового прокурора Дарницького гарнізону підполковника юстиції Петришина М.С. надіслано запит про витребування копій документів відносно полковника ОСОБА_1 та заступників військового комісара майорів ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Водночас, ухиляючись від виконання законних вимог прокурора, нехтуючи зазначеними вимогами законодавства, військовий комісар Вишгородського РВК ОСОБА_1 03.01.2020 року у приміщенні Вишгородського РВК ( АДРЕСА_1 ) власноручно підписав лист-відповідь за вих. № 1/3/24 на запит військової прокуратури Дарницького гарнізону від 19.12.2019 року № 9/5600 вих. 19, у якому безпідставно письмово відмовив у наданні порядку, визначеному ст.ст. 250, 255 КУпАП, ст.ст. 1, 65 Закону України «Про запобігання корупції», документів та фактичних даних.
Таким чином ОСОБА_1 , являючись військовим комісаром Вишгородського РВК, вищезазначеними діями 03.01.2020 року вчинив невиконання законних вимог прокурора, тобто адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 1858 КУпАП.

ОСОБА_1 та його захисник адвокат Руппа С.В. в суді проти обставин протоколу заперечили та наполягали на закритті провадження у справі, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Захисник в суді зауважив, що відповідно до положень ст. 255 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається виключно на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, коли згідно п. 11 ч. 1 ст. 255 КУпАП, зі змінами, внесеними Законом України № 198-VIII від 12.02.2015 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення діяльності Національного антикорупційного бюро України та Національного агентства з питань запобігання корупції», прокурор позбавлений повноважень складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. ст. 1744-17220 КУпАП починаючи з 15.08.2016 року. Відтак ОСОБА_1 та його захисник в суді наполягали на тому, що вимога прокурора № 9/5600 від 19.12.2019 року є незаконною, а також такою, що не ґрунтується на нормах законодавства, відтак не підлягала обов`язковому виконанню. Ствердили, що вичерпний перелік функцій прокуратури визначено у ст. 2 Закону України «Про прокуратуру», до яких не входять повноваження на витребування документів (доказів) у справі про адміністративне правопорушення, що свідчить про відсутність такої компетенції суб`єкта та вихід за межі визначених функції під час здійснення подібних дій.

Заслухавши ОСОБА_1 , його захисника адвоката Руппу С.В. та дослідивши матеріали справи, суду дійшов наступного.
19.12.2019 року за вих. № 9/5600 вих.-19 військовим прокурором Дарницького гарнізону військової прокуратури Центрального регіону України, в ході вивчення питання додержання вимог Закону України «Про запобігання корупції», керуючись ст.ст. 250 255 КУпАП, ст.ст. 1, 65 Закону України «Про запобігання корупції», направлено запит Військовому комісару ІНФОРМАЦІЯ_4 про надання належним чином завірених копій документів відносно військовослужбовців Вишгородського РВК ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , зокрема: копій наказів про призначення на посади, службових характеристик, а також відомості ознайомлення з вимогами Закону України «Про запобігання корупції».
03.01.2020 року за вих. № 1/3/24 Військовий комісар ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 надіслав прокурору відповідь на вказаний запит, у якій повідомив, що проаналізувавши зміст ст.ст. 250 255 КУпАП, ст.ст. 1, 65 Закону України «Про запобігання корупції», на які прокурор посилається, як на підставу отримання запитуваних документів, військкомат не вбачає обов`язку надавати запитувані документи.
Згідно ст. 2 Закону України «Про прокуратуру» на прокуратуру покладаються такі функції: 1) підтримання державного обвинувачення в суді; 2) представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України; 3) нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство; 4) нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.
Відповідно до ст. 250 КУпАП прокурор, заступник прокурора, здійснюючи нагляд за додержанням і правильним застосуванням законів при провадженні в справах про адміністративне правопорушення має право: порушувати провадження в справі про адміністративне правопорушення; знайомитися з матеріалами справи; перевіряти законність дій органів (посадових осіб) при провадженні в справі; брати участь у розгляді справи; заявляти клопотання; давати висновки з питань, що виникають під час розгляду справи; перевіряти правильність застосування відповідними органами (посадовими особами) заходів впливу за адміністративні правопорушення; вносити подання, оскаржувати постанову і рішення по скарзі в справі про адміністративне правопорушення, а також вчиняти інші передбачені законом дії.
При провадженні у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 172-4 - 172-9, 172-9-2 цього Кодексу, участь прокурора у розгляді справи судом є обов`язковою.
Згідно п. 11 ч. 1 ст. 255 КУпАП, у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення має право складати прокурор (статті 172-4 - 172-20, 185-4, 185-8, 185-11).

Разом з тим, до вказаного пункту в КУпАП містяться дві примітки про те, що зміни до п. 11 ч. 1 ст. 255 додатково слід дивитися в Законі № 198-VIII від 12.02.2015 року, а зміни до п. 1 ч. 1 ст. 255, які набирають чинності після початку діяльності Національного агентства з питань запобігання корупції, див. в Законі № 198-VIII від 12.02.2015.

Так змінами, внесеними Законом України № 198-VIII від 12.02.2015 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення діяльності Національного антикорупційного бюро України та Національного агентства з питань запобігання корупції», частину першу статті 255, зокрема пункт 1 абзац "Національного агентства з питань запобігання корупції (стаття 188-46)" викладено в такій редакції: "Національного агентства з питань запобігання корупції (статті 172-4-172-9, стаття 188-46)" та доповнено абзацом такого змісту: "Національного антикорупційного бюро України (стаття 185-13)"; а також у пункті 11 цифри "172-4-172-9" виключено.
Встановлено, що Національне агентство з питань запобігання корупціїрозпочало діяльність 15.08.2016 року.

Отже, зі змісту ст. 255 КУпАП та Закону України № 198-VIII від 12.02.2015 року, прокурор не наділений повноваженнями складати протоколи про вчинення правопорушень, передбачених ст. ст. 172-4-172-9, а відтак і перевірку проводити за такими фактами не уповноважений.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями статей 251 та 252 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи з дотриманням процесуальної форми її розгляду.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) це протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідно до вимог передбачених ч. 1 ст. 1858 КУпАП, невиконання посадовою особою законних вимог прокурора тягне за собою накладення штрафу від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Суб`єктивна сторона характеризується умислом, тобто усвідомленням особою протиправного характеру своїх дій чи бездіяльності, тобто їх незаконності.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення - вимоги прокурора повинні бути законними, тобто такими, що відповідають Конституції, Законам України та іншим нормативно-правовим актам, прийнятим на основі Конституції.

Стаття 19 Конституції України визначає, що правовий порядок в України ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Обґрунтовуючи в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 законність вимог прокурора, прокурор військової прокуратури Дарницького гарнізону Канарський В.С. послався на повноваження прокурора керуючись ст.ст. 250 255 КУпАП, ст.ст. 1, 65 Закону України «Про запобігання корупції», які на його думку дають право прокурору збирати інформацію та докази у справі про адміністративне правопорушення для встановлення наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення.

Проте судом встановлено, що наразі прокурор позбавлений повноважень складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. ст. 1744-1729 КУпАП з початку функціонування Національного агентства з питань запобігання корупції, починаючи з 15.08.2016 року, про що слушно зауважив в суді захисник Руппа С.В., коли за змістом вимог ст.ст. 250-255 КУпАП збирати докази в справі про адміністративне правопорушення вправі лише ті особи, які уповноважені законом на складання протоколів у відповідних справах.
Прокурор в своєму запиті просив надати інформацію та копії відповідних документів, не обґрунтувавши підстав такого звернення, а лише послався на вивчення питань дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції», що виключному переліку повноважень вказаних норм Законів не відповідає.

Повноваження прокурора, про які йдеться в його запиті від 19.12.2019 року, безпосередньо з вимог ст. 250 КУпАП та ст.ст. 1, 65 Закону України «Про запобігання корупції» не випливають, на вимогах ст. 2 Закону України «Про прокуратуру» не ґрунтуються і ним не відповідають.

За таких обставин суд не може дійти висновку, що ОСОБА_1 умисно не виконав законну вимогу прокурора в розумінні вимог ст. 1858 КУпАП.

Таким чином, законність вимог прокурора про надання йому інформації та копій документів, зазначених у запиті, матеріалами справи про адміністративне правопорушення не доведена.

Належні, достатні й допустимі докази на підтвердження того, що згадане правопорушення з боку Військового комісара Вишгородського РВК ОСОБА_1 дійсно мало місце і, що він винний у його вчиненні суду не представлено.
Згідно ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.
Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.
Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
З урахуванням викладеного суд доходить висновку, що у матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1858 КУпАП.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що при розгляді справи, доказів, які б підтверджували факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1858 КУпАП, не встановлено, за відсутності яких, вина особи не може ґрунтуватися лише на відомостях протоколу про адміністративне правопорушення, суд вважає, що необхідно закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 через відсутність складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 9 та 247 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

провадження в справі щодо ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 1858 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Вишгородський районний суд Київської області протягом 10 днів.

Суддя