справа № 204/4478/20
провадження № 3/204/2720/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2020 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Некрасов О.О., розглянувши адміністративний матеріал у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП № 520380 від 11 липня 2020 року, 11 липня 2020 року о 21 годині 10 хвилин, ОСОБА_2 , перебувала в стані алкогольного сп`яніння, у громадському місці, а саме поблизу будинку № 18/1 по вул. Вугільна в м. Дніпро, а також висловлювалася нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок і спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 520380, свідки інкримінованого ОСОБА_2 адміністративного правопорушення відсутні, як відсутні і потерпілі. Так само, матеріали справи також не містять пояснень свідків розглядуваних подій. Таким чином, суддя позбавлений можливості перевірити обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення.

Крім того, працівник поліції, зазначаючи в протоколі про адміністративне правопорушення про перебування ОСОБА_2 в стані алкогольного сп`яніння, не долучив жодних доказів на підтвердження зазначених обставин.

Частиною 2 ст. 268 КУпАП встановлено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою, проте присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 в суді забезпечена не була.

Постановами Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 12 серпня 2020 року та 28 серпня 2020 року до ОСОБА_2 застосовано привід, який виконано не було.

Згідно із вимогами ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване та законне рішення.

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 20 травня 2020 року у справі № 524/5741/16-а провадження № К/9901/33786/18, лише рапорт працівника поліції не може слугувати доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

Окрім протоколу про адміністративне правопорушення та рапорту співробітника поліції, провина ОСОБА_2 в тому, що вона вчинила дрібне хуліганство нічим не підтверджена, інших належних та допустимих доказів її провини судді не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008 року, заява № 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Враховуючи зазначене, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, керуючись положеннями ч. 3 ст. 62 Конституції України стосовно тлумачення сумнівів щодо доведеності вини на користь обвинуваченої особи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 290, 291 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя О.О. Некрасов