Справа № 161/591/20
Провадження № 3/161/626/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 20 лютого 2020 року

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Плахтій І.Б., розглянувши матеріали справи, які надійшли з УПП у Волинській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП невідомо, не працюючої, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

-за ст.173 КУпАП

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , 07.01.2019 об 11 год. 40 хв. в м. Луцьку у приміщенні Боулінг-клубу в ТРЦ «Порт Сіті», що знаходиться по вул. Сухомлинського, 1, нецензурно лаявся до адміністратора закладу, охорони та працівника поліції, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, про що складено протокол про адміністративне правопорушення серії АА №158924 від 07.01.2020.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

Суд враховує ті обставини, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлялася про судове засідання судовими повістками, які надсилалися на адресу зазначену в протоколі зі слів самого ОСОБА_1 , а також через судове оголошення, в судові засідання не з`являлася, будь-яких клопотань на адресу суду не надавала, тобто не виявляла бажання особисто бути присутньою в судовому засіданні для дачі пояснень.

Поміж цього, суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення було складено 07.01.2020 в присутності особи, що притягується до відповідальності, тобто ОСОБА_1 було відомо про те, що відносно нього порушено справу про адміністративне правопорушення, однак останній рухом справи не цікавився.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положення ст. 173 КУпАП передбачають адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктом такого правопорушення є фізична особа, щодо якої є підстави вважати що безпосередньо її дії призвели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Окрім протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №158924 від 07.01.2020, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення долучено також пояснення свідків від 07.01.2020.

Як вбачається з письмових пояснень свідка ОСОБА_2 доданих до протоколу від 07.01.2020, він, перебуваючи на нічному чергуванні, одержав сигнал тривоги з дев`ятого поста «Боулінг», у зв`язку із тим, що група невстановлених осіб порушувала громадський порядок, а саме нецензурно висловлювалась до охорони та адміністраторів закладу, в наслідок чого викликав наряд поліції.

Окрім того, як вбачається з письмових пояснень свідка ОСОБА_3 , що перебуваючи на маршруті патрулювання №177 у м. Луцьк по вул. Сухомлинського, близько 20 год. 40 хв. надійшло звернення начальник зміни охорони ОСОБА_2 та повідомив, що група осіб порушувала громадський порядок, а саме висловлювались нецензурною лайкою в адресу адміністрації закладу.

З матеріалів, направлених Управлінням патрульної поліції у Волинської області, вбачається, що вказане правопорушення було вчинене групою осіб, а не конкретно однією особою, тобто саме ОСОБА_1 .

Дослідивши усі наявні матеріали, суд приходить до висновку про те, що у справі відсутні достатні та належні докази вини ОСОБА_1 , а відтак у суду існує обґрунтований сумнів щодо причетності та винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КупАП.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Виходячи зі змісту ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами. Тобто, адміністративне стягнення є індивідуалізованою мірою відповідальності, а тому може застосовуватися виключно до конкретно встановленої особи правопорушника.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахування встановлених у судовому засіданні обставин, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення, то провадження в справі відносно нього підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КпАП України, - у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КпАП України.

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст.283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 , у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Луцький міськрайонний суд Волинської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Луцького міськрайонного суду І.Б. Плахтій