Справа №549/23/20
Проваження №3/549/10/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 лютого 2020 року смт.Чорнухи

Суддя Чорнухинського районного суду Полтавської області Крєпкий С.І. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Чорнухинського відділення Лохвицького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1

за ч.1 ст.191 КУпАП,

встановив:

До Чорнухинського районого суду надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.191 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №499046 від 14.01.2020, ОСОБА_1 22.10.2019 порушив правила зберігання мисливської гладкоствольної зброї АТМАСА 12-кл, № НОМЕР_1 , порушив наказ №622 від 21.08.1998, р.11п.7, а саме: під час обшуку зброя знаходилась за межами сейфу.

Сам ОСОБА_1 пояснив, що за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 зброю дістав з сейфу, щоб почистити, але пішов на риболовлю. Вона була розібрана.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна ( умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку встановлена адміністративна відповідальність.

Згідно з положеннями ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

За змістом ст. ст. 279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має суддею розглядатись у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення з дослідженням доказів у справі.

Здійснюючи функцію судового вирішення справ про адміністративні правопорушення на підставі норм закону, діючи при цьому на засадах додержання законності і принципу презумпції невинуватості, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, суд при розгляді справ повинен перевіряти представлені докази й оцінювати їх за своїм внутрішнім переконанням, керуючись законом, але не вправі перекладати на себе функцію доказування винності особи та формулювання обвинувачення у вчиненні правопорушення, яке неправильно було сформульоване органом чи посадовою особою, уповноваженими складати протоколи про адміністративні правопорушення.

Суд не має права за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, так як у цьому випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст.ст.213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255цього Кодексу.

Положеннями ч.1 ст.256 КУпАП встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, складається за встановленою формою і повинен містити дані про місце, час вчинення, суть правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Такі ж вимоги містяться у п.9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 від 06.11.2015, відповідно до яких вимагається викладення у протоколі суті адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складений протокол.

Отже, питання наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення, за ознаками якого складений протокол про адміністративне правопорушення, у діях конкретної особи суд вирішує в межах протоколу, складеного відносно цієї особи, перевіряючи відповідність обставин, викладених у протоколі, фактичним обставинам провадження.

Викладене свідчить про те, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується із практикою та позицією Європейського суду з прав людини.

За змістом закону (ч.2 ст.279 КУпАП), розгляд справи здійснюється лише щодо особи, відносно якої складений протокол та в межах цього протоколу про адміністративне правопорушення.

Диспозиція ч.1 ст.191 КУпАП є бланкетною і передбачає відповідальність за порушення правил зберігання, носіння або перевезення нагородної, вогнепальної мисливської чи холодної зброї, а також пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів за секунду і бойових припасів громадянами, які мають відповідний документ дозвільного характеру, виданий уповноваженим державним органом на зберігання зазначеної зброї.

З огляду на викладене при її застосуванні необхідно зазначити не лише які саме законодавчі та інші нормативно-правові акти порушено при вчинення певного діяння, а й визначити, вимоги яких пунктів/частин/статей не дотримано особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, а також розкрити суть допущеного порушення, тобто зазначити в яких конкретно діях або бездіяльності воно полягає.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема зі змісту складеного відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №499046 від 14.01.2020, підставою його складення стало порушення останнім р.11 п.7 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України №622 від 21.08.1998 (далі Інструкція) та вчинення ним адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 191 КУпАП.

Разом з тим, розділу 11 вказана Інструкція взагалі не містить.

Крім того, протокол та додані до нього матеріали також не містять відомостей про те, що мисливська гладкоствольна зброя АТМАСА 12-кл, №4015, зареєстрована за ОСОБА_1 .

При цьому необхідно зазначити, що п.11.7 розділу ІІ стосується порядку зберігання зброї, основних частин зброї та бойових припасів до неї, пристроїв та патронів до них, придбані підприємствами, установами, організаціями з метою, зазначеною в пункті 9.1 глави 9 цього розділу.

З огляду на викладене, складений відносно ОСОБА_1 протокол вказує на порушення останнім неіснуючого пункту Інструкції, що унеможливлює зробити висновок про вчинення ним передбаченого ч.1 ст.191 КУпАП адміністративного правопорушення.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016, п.55) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Згідно з ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, суть адміністративного правопорушення.

При цьому формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, нормативного акту, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, мотивів і форми вини.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь особи.

З огляду на викладене обставини, які викладені в протоколі серії ГП №499046 від 14.01.2020 відносно ОСОБА_1 , не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 191 КУпАП, при цьому суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, а тому суд вважає за необхідне провадження у справі закрити відповідно до п.1 ст 247 п.1, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.191, 247, 251 КУпАП, суд,

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.191 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити - в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Чорнухинський районний суд і набирає законної сили після закінчення строку оскарження.

Суддя С.І.Крєпкий