Справа № 355/696/20
Провадження № 3/355/347/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2020 року суддя Баришівського районного суду Київської області Коваленко К.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого,

за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

04 червня 2020 року до Баришівського районного суду Київської області надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КпАП України.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 293417 від 31 травня 2020 року, 31 травня 2020 року о 16 год. 15 хв. на 76 км. + 600 м. а/д Київ - Харків, громадянин Мирвода ОСОБА_2 , здійснював перевезення пасажирів транспортним засобом Mercedes-Benz Sprinter д.н.з. НОМЕР_1 , кількість пасажирів на дві особи перевищує кількість місць для сидіння, передбачених технічною характеристикою транспортного засобу, що вказано в реєстраційний документах на цей транспортний засіб. Своїми діями ОСОБА_1 порушив ст. 44-3 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання на розгляд справи 22.06. та 17.08.2020 року не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи належним чином повідомлявся у встановленому законом порядку. Конверти повернулися до суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, що складений відносно ОСОБА_1 адреса особи, яка вчинила адміністративне правопорушення зазначена: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За вказаною в протоколі адресою (за місцем проживання), судом були направлені повістки, але конверти повернулися до суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою", тобто адресні дані правопорушника встановлені не були. Відсутність адреси проживання правопорушника унеможливлює його виклик до суду для розгляду справи по суті.

Кожна особа має право буди обізнаною коли та яким судом буде розглядатись справа, щодо неї, дані положення закріплені як в Європейській Конвенції з прав людини так і в діючому законодавстві України.

За змістом ст.ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування всіх обставин справи. Підлягають з`ясуванню питання про те, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні. Рішення по справі приймається на підставі доказів досліджених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо БегеерБ.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Правопорушник, який не був належним чином (згідно з вимогами процесуального закону) повідомлений про час і місце розгляду справи у суді, не має рівних з позивачем можливостей подання доказів, їх дослідження та доведення перед цим судом їх переконливості, а також не може нарівні з позивачем довести у суді ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх заперечень.

Відповідно до постанови Пленуму ВСУ у випадках складення протоколу без додержання вимог статті 256 КУпАП суддя зобов`язаний своєю постановою повернути прокол відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог статті 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, у зазначеному випадку працівників Національної поліції.

Щодо зазначення в протоколі часу та місця розгляду справи, суд зазначає наступне: порядок, час та місце розгляду справ підсудних судам, законодавством покладено на суд. Тому призначаючи розгляд справи в суді, під час складання адміністративного протоколу, працівники поліції виходять за межі повноважень наданих їм законом та порушують чинне законодавство, а тому призначення справи яке було вчинено в незаконний спосіб не може вважатись належним повідомленням про час та місце судового розгляду.

За таких обставин протокол про адміністративне правопорушення не може бути розглянутий судом згідно вимог чинного законодавства і повинен бути повернутий органу, який його склав, для належного оформлення.

Керуючись ст.ст. 9, 251, 256, 268, 278, 280 КпАП України,

п о с т а н о в и в :

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44-3КпАП України повернути до Батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України для належного доопрацювання.

Постанова суду оскарженню не підлягає.

Суддя Баришівського районного суду К. В. Коваленко