Справа №: 310/5481/20
3/310/2716/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

25 серпня 2020 року м. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Прінь І.П., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Бердянського ВП ГУНП в Запорізькій області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , пенсіонера,

за ст.173 КУпАП України,

В с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 281047 від 30.07.2020 року, який був складений ДОП СДОП Бердянського ВП ГУНП в Запорізькій області Соловей Є.А., було встановлено, що 02.07.2020 року о 12-50 годині ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу громадянки ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок, відповідальність за що передбачена ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини у скоєному правопорушенні не визнав. Суду пояснив, що 30.07.2020 року йому зателефонувала жінка, сказала підійти в 7 каб. Міського району електричних мереж для підписання необхідних документів з приводу підключення електроенергії до його дачного будинку. Він прийшов близько 12 години, двері були зачинені, постукав рукою у двері. Вийшла жінка і сказала, що у їхній організації відсутній кабінет з таким номером. Він хотів пройти, але його не впустили, він лише не давав зачинити вхідні двері. Жінка почала кричати на нього, сказала, що викличе поліцію, якщо він не піде. Нецензурною лайкою він не висловлювався, громадський порядок не порушував. Свідків даної події немає.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила суду, що у зв`язку з карантином Бердянський РЕС працює в телефонному режимі, вона пояснила це ОСОБА_1 . Однак, той не давав закрити їй двері, хотів пройти всередину приміщення, почав висловлюватися на її адресу нецензурною лайкою. Вона викликала керівника РЕС і поліцію.

Вислухавши пояснення учасників провадження, дослідивши надані до протоколу докази, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП встановлює, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян,тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку,або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Обов`язковою складовою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є хуліганський мотив, а обов`язковою складовою об`єктивної сторони - порушення громадського порядку та спокою громадян.

Так, в матеріалах справи, окрім рапорту, заяви ОСОБА_2 про вчинення ОСОБА_1 неправомірних дій та її письмових пояснень, а також заяви ОСОБА_1 відсутні будь - які інші докази вчинення правопорушення. Самої заяви про вчинення адміністративного правопорушення недостатньо для висновку про винуватість ОСОБА_1 .

Тобто, для встановлення істини по справі та належної оцінки дій ОСОБА_1 має значення мотив такої поведінки, направленість умислу особи, але ні протокол, ні долучені до нього письмові докази таких відомостей не містять, а відсутність в матеріалах справи зазначених вище даних, необхідних для вирішення справи, позбавляє суд реальної можливості з`ясувати всі обставини справи та прийняти законне і обґрунтоване рішення, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції.

Будь-які інші докази, зокрема, свідки порушення громадського порядку і спокою громадян, які б могли підтвердити чи спростувати обставини, зазначені в протоколі, які б вказували на посягання громадського порядку та спокою громадян, при вчиненні правопорушення, в матеріалах справи відсутні.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Оцінюючи зібрані та надані суду докази, в їх сукупності, суд приходить висновку, що винність ОСОБА_1 «поза розумним сумнівом» у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, під час розгляду справи судом не знайшла свого підтвердження.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 має бути закрито, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП

Керуючись ст.173, п.1 ст.247 КУпАП,

П о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП України закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Бердянський міськрайонний суд Запорізької області в десятиденний строк з моменту винесення.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду І.П. Прінь