ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5278/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" серпня 2020 р. м. Київ

Суддя Дарницького районного суду м. Києва О.В. Домарєв, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

01.07.2020 року приблизно о 16 год. 40 хв. ОСОБА_1 рухався на човні Волна 490 з двигуном Yamaha F50 по річці Дніпро між Південим та Дарницьким мостом неподалік від лівого берегу в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння проводився із застосуванням газоаналізатора «Drager», який зафіксував перевищення рівню алкоголю в крові ОСОБА_1 з цифровим показником 0,87 %.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, проте надав письмове клопотання з проханням відкласти розгляд справи у зв`язку із необхідністю витребування з відділу поліції певних документів. Розглянувши дане клопотання, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення з наступних причин.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини - в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Обговорюючи доцільність задоволення клопотання захисника, суд враховує, що до клопотання не було додано документів, які б свідчили про поважність причин неявки в судове засідання ОСОБА_1 , який два рази не з`явився в судові засідання. Враховуючи, що положення ч.1 ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачають можливість розгляду справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, суд вважає, що відсутні перешкоди для розгляду справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки від ОСОБА_1 клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Крім того, дослідивши зміст клопотання захисника про відкладення розгляду справи, судом встановлено, що в цьому клопотанні не наведені відомості, які б свідчили про поважність причини неприбуття ОСОБА_1 та його захисників у судове засідання. Необхідність витребування певних документів суд не може визнати обставиною, яка перешкоджає розгляду справи та звільняє учасників процесу від прибуття до суду. Суд також не знаходить підстав для задоволення клопотання про витребування доказів, оскільки учасники провадження в судове засідання не з`явились, показання щодо обставин, які викладені в протоколі, не надали та не навели підстави, які б свідчили про необхідність задоволення клопотання про витребування доказів.

Також, суд враховує, що судове засідання, призначене на 29.07.2020 р. за клопотанням захисника вже було відкладено, однак сторони в судове засідання знову не з`явились та надали аналогічного змісту клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, суд розглянув справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів, які вважає достатніми для прийняття рішення у цій справі.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

А відповідно до положень ст.252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши протокол серії АА № 299100 від 01.07.2020 р., в якому ОСОБА_1 визнав свою провину у скоєнні правопорушення /а.с.2/, довідку, роздруковану газоаналізатором «Драгер» із цифровим показником 0,87%о /а.с.3/, акт огляду на стан сп`яніння, в якому ОСОБА_1 висловив свою згоду із результатами огляду /а.с.4/, оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог п. 2.9.а) Правил дорожнього руху України водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння або перебуваючи під впливом наркотичних чи токсичних речовин.

Відповідно до ч.7 глави 2 Інструкції «Про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженої наказом МОЗ України за № 1452/735 від 09.11.2015 р. - установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.

Судом об`єктивно встановлено, що ОСОБА_1 керував човном Волна 490 з двигуном Yamaha F50 в стані алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим в його діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП.

Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє суду зробити висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП, та про необхідність накладення на особу, винну у вчиненні адміністративного правопорушення, адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування всіма видами плавучих засобів на строк 1 рік.

Крім того, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» - у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 420 грн. 40 коп., який також підлягає стягненню з правопорушника на користь держави.

Керуючись ст. ст. 130 ч.1,251,252, 268,283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 17000 (сімнадцять тисяч) гривень на користь держави з позбавленням права керування всіма видами плавучих засобів на строк 1 /один/ рік.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп. на користь держави.

Роз`яснити, що у разі несплати правопорушником штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ст. 308 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя О.В. Домарєв