Номер справи 623/2943/20
Номер провадження 3/623/635/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2020 року суддя Ізюмського міськрайонного суду Харківської області Винниченко П.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до відомостей, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення - уродженця м. Мінськ Республіки Білорусь, громадянина України, пенсіонера, є особою з інвалідністю 3 групи, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 44-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До Ізюмського міськрайонного суду Харківської області надійшов матеріал про адміністративне правопорушення від Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області про те, що ОСОБА_1 18.08.2020 близько 10 години 10 хвилин знаходився в магазині за адресою: м. Ізюм, вул. Ентузіастів, буд. 19, перебував без вдягнутого засобу індивідуального захисту, зокрема захисної маски або респіратора, чим порушив Постанову КМУ № 500 від 17.06.2020 щодо правил карантину людей, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП.

Згідно п.2 ст.278 КУпАП, при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд вирішує, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Перевіривши матеріали справи, суддя приходить до висновку про неможливість розгляду даної справи у суді та необхідність повернення вказаного адміністративного матеріалу для усунення виявлених недоліків, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол у справі про адміністративне правопорушення є основним джерелом доказів, на підставі якого суд встановлює наявність чи відсутність у діянні особи правопорушення. Лише належно оформлений протокол дозволяє всебічно розглянути справу по суті.

Ст. 44-3 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Норма ст. 44-3 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.

Формулювання суті правопорушення не може обмежуватися посиланням на нормативний акт, а повинно також містити відомості про вчинене правопорушення згідно з диспозицією ст. 44-3 КУпАП з конкретизацією суті порушення у відповідності до вказаного Закону.

Протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №298466 від 18 серпня 2020 року складено з порушенням вимог ст.256 КУпАП, а саме: зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення «суть вчиненого адміністративного правопорушення» не співпадає з диспозицією статті 44-3 КУпАП, невірно зазначено нормативний акт, який порушено особою, що притягується до адміністративної відповідальності, не зазначено, який саме пункт (підпункт) нормативного акту порушено, а також не зазначено в протоколі та не має підтвердження в матеріалах справи, чи є особа, що притягується до адміністративної відповідальності, суб`єктом господарювання або посадовою особою, що не дає можливості суду повно і всебічно дослідити обставини справи.

Приймаючи рішення про повернення для належного оформлення та доопрацювання матеріалів справи органу, який складав протокол, суд враховує практику ЄСПЛ.

Так, у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

При цьому, враховуючи, що розгляд справи в суді здійснюється лише в межах перевірки тих обставин, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та матеріалах долучених до нього, які були зібрані органом, який склав протокол, та для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, на суд не може бути покладена функція збирання доказів, оскільки таким чином буде порушено принцип змагальності, та з огляду на те, що без встановлення фактичних обставин події правопорушення, а також без приведення у відповідність з вимогами ст. 256 КУпАП протоколу про адміністративне правопорушення, суд не має можливості прийняти остаточне законне рішення по суті справи, матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягають поверненню до Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області для належного оформлення та доопрацювання.

За змістом ст. 278 КУпАП, повернення судом матеріалів для належного оформлення не перешкоджає органу, якому повернуто такі матеріали, повторно направити їх на розгляд до суду, після належного оформлення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 44-3, 245, 256, 278, 280, 283 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 щодо вчинення правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, повернути до Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області на доопрацювання, для усунення вказаних недоліків.

Постанова остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя П. П. Винниченко