ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/1234/20
Провадження №3/477/933/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2020 року місто Миколаїв

Суддя Жовтневого районного сууд Миколаївської області Семенова Л.М., за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Вітовського ВП Корабельного ВП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої АДРЕСА_1 , проживає АДРЕСА_2 , громадянки України, одруженої, не працюючої, на утриманні двоє малолітніх дітей, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

- у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, -

УСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія АПР18 №640436 від 03.072020 року ОСОБА_1 , 3 липня 2020 року, о 16.00 год., перебуваючи на вул. Виноградній, СВТ «Океан» біля будинку 405 Вітовського району, Миколаївської області, висловлювалася в бік ОСОБА_2 нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою на зауваження не реагувала, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

У ході розгляду справи ОСОБА_1 винною себе не визнала, пояснила, що дійсно 3 липня 2020 року біля 16 години, перебуваючи за місцем свого проживання на в будинку АДРЕСА_2 , СВТ «Океан» на дачній ділянці, до її двору прийшла ОСОБА_2 разом з декількома подругами, усі перебували у нетверезому стані, почала погрожувати її та дітям та вчинила скандал, хотіла увірватися до неї у двір та влаштувати бійку, вході якого потерпіла ОСОБА_2 застосувала до неї та її малолітньої доньки фізичну силу. Після чого вона ОСОБА_3 викликала поліцію яка відібрала пояснення та склала на неї протокол про адміністративн6е правопорушення. Пояснила, що перебувала у себе вдома та будь який спокій громадян, або громадський порядок не порушувала.

Аналогічні пояснення ОСОБА_4 , надала під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Свідок ОСОБА_5 в суді пояснила, що буда свідком того, як ОСОБА_6 разом з двома подругами, перебуваючи у нетверезому стані 3 липня 2020 року рвалася у двір ОСОБА_1 з кулаками та погрозами до ОСОБА_7 та її дітей. Ударила малолітню доньку ОСОБА_1 яку та тримала на руках. Заспокоювали ОСОБА_8 та відтягували від ОСОБА_7 сусіди.

Свідок ОСОБА_9 пояснила, що стала свідком того, як 3.07.2020 року, ОСОБА_6 увірвалась у двір будинку по АДРЕСА_2 разом з нетверезою компанією та наносила удари ОСОБА_1 та її малолітній доньці яку та тримала на руках.

Вислухавши особу яка притягується до адміністративної відповідалльності, свідків правопорушення, дослідивши матеріали справи, суд вважає вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з таких підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

З пояснень ОСОБА_1 та свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_5 установлено, що 3 липня 2020 року, біля 16.00 год. вона у громадському місці не перебувала та не порушувала громадський порядок та спокій громадян, а знаходилась вдома і правомірно не впускала до двору свого будинку ОСОБА_10 , який прийшла разом з компанією у стані алкогольного сп`яніння, вчинила сварку в ході якої почала наносити ОСОБА_1 та її малолітній доньці тілесні ушкодження. Аналогічні пояснення про події що сталися мітяться у копіях пояснень обох учасників конфлікту. Будь які свідки, чи потерпілі, спокій яких порушено, абро які робили зауваження учасникам конфлікту, в ході складання адміністративного протоколу не встановлювалися. Доказів протилежного матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Враховуючи викладене Суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі вище викладеного Керуючись ст.ст. 9, 10, 126, 247, 251, 277, 280, 283, 284, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності відповідно до ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Жовтневий районний суд Миколаївської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Суддя Л.М. Семенова