33/804/75/20
221/8611/19

Суддя 1-ої інстанції Писанець Н.В. Суддя доповідач Куракова В.В.
Категорія: ч. 1 ст. 204-3 КУпАП

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2020 року м. Маріуполь

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Донецького апеляційного суду Куракова В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Рябцева О.О., на постанову Волноваського районного суду Донецької області від 24 грудня 2019 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 ,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-3 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 170 грн. з конфіскацією товарно-матеріальних цінностей, -

УСТАНОВИЛА:

З постанови про адміністративне правопорушення вбачається, що 07.11.2019 року о 08-35 год. ОСОБА_1 на автомобілі ВАЗ 2107 державний номерний знак НОМЕР_1 здійснив перетин КПВВ «Новотроїцьке» по маршруту м. Маріуполь м. Донецьк, де після детального огляду автомобіля працівниками ОВС першого відділу УОЗ на окремих територіях зон АТО ГУ ДФС у Донецькій області виявлені товарно-матеріальні цінності: коректор об`єму газу ОE- VPT-0.7/25 у кількості 1 шт. на суму 14 900 грн., коректор об`єму газу ОE- VPT-0.7/50 у кількості 1 шт. на суму 14 900 грн., коректор об`єму газу ОE- VPT-0.7/60 у кількості 1 шт. на суму 14 900 грн., на загальну суму 44 700 грн., тим самим ОСОБА_1 порушив «Порядок переміщення товарів до району або з району проведення антитерористичної операції», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 1 березня 2017 р. № 99, здійснюючи перевозку товарів на суму, що перевищує 10 000 грн. на одну особу, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 204-3 КУпАП.

На зазначену постанову представник ОСОБА_1 адвокат Рябцев О.О. подав апеляційну скаргу, в якій вказує, що постанова незаконна та підлягає скасуванню. Зазначає, що справу про адміністративне правопорушення було розглянуто за відсутності ОСОБА_1 , чим порушили його право бути присутнім у судовому засіданні. Звертає увагу, що матеріальні цінності, які перевозились ОСОБА_1 були у неробочому стані та перевозились з метою подальшої відправки на завод виробника для ремонту. Вказує, що конфісковані коректори газу були вживані, тому не могли коштувати як нові. Просить поновити строк на апеляційне оскарження, постанову скасувати, провадження у справі закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, повернути вилучені товарно-матеріальні цінності.

Від представника ОСОБА_1 адвоката Рябцева О.О. надійшла заява про розгляд апеляційної скарги без їх участі, вимоги апеляційної скарги підтримують в повному обсязі.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а постанову скасувати за наступних підстав.

Оскільки ОСОБА_1 не був присутнім під час винесення оскаржуваної постанови та отримав копію постанови лише 09.01.2020 р. вважаю, що необхідно поновити строк на апеляційне оскарження.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.ст. 9, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, та що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В матеріалах справи відсутні відомості про належне сповіщення ОСОБА_1 про дату, час та місце судового засідання, тому ОСОБА_1 не зміг належним чином реалізувати свої процесуальні права. За таких умов, вважаю, що порушені процесуальні права апелянта, тому оскаржувана постанова є незаконною та підлягає скасуванню.

Розглянувши справу, суддя районного суду прийшов до передчасного висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-3 КУпАП України.

Обов`язок органу (особи), яка склала протокол про адміністративне правопорушення, нести тягар доказування є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі ст. 62 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

Відповідно до п. 4 Наказу Міністерства з питань тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України від 24.03.2017 р. № 39 «Про затвердження Переліку та обсягів товарів, дозволених для переміщення до/з гуманітарно-логістичних центрів та через лінію зіткнення», установлено обсяги товарів (крім особистих речей та підакцизних товарів), що переміщуються фізичними особами, зокрема через лінію зіткнення з неконтрольованої території на контрольовану територію та у зворотному напрямку товари, сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 10 000 гривень та сумарна вага яких не перевищує 75 кг на одну особу.

Таким чином, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 204-3 КУпАП посадова особа, яка його складала мала визначити сумарну фактурну вартість товару, який переміщується, а не зазначити його орієнтовну вартість.

Поняття «фактурна вартість» визначено у п. 2 «Порядку заповнення митних декларацій на бланку единого адміністративного документа», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 р. № 651, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2012 р. за № 1372/21684 згідно якому фактурна вартість це ціна товарів, які переміщуються через митний кордон України, зазначена у рахунку (рахунку-фактурі, рахунку-проформі тощо) або іншому документі, що визначає вартість товару.

В даній справі про адміністративне правопорушення відповідних документів, що визначають вартість товару, виявленого у ОСОБА_1 не міститься.

Також відсутні нормативні документи, які регулювали би порядок визначення фактурної вартості товарів, переміщуваних через лінію зіткнення.

В такому випадку, використовуючи принцип аналогії права, вважаю за необхідне керуватися нормативними актами, які регулюють порядок проведення оцінки товарів, які переміщуються через митний кордон України.

Так, відповідно до п. 4 Наказу ДФС від 06.12.2017 р. № 814 «Про затвердження «Методичних рекомендацій щодо проведення попередньої оцінки товарів, транспортних засобів, що розміщуються на складі митниці ДФС»», за відсутності документів, які підтверджують вартість товарів, транспортних засобів, зазначених у підпунктах 4.1.3 - 4.1.5, 4.1.7 пункту 4.1 та підпунктах 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.11 пункту 4.2 розділу IV «Порядку роботи складу митниці ДФС», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 627, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.07.2012 за № 1097/21409 (зі змінами), або за наявності сумнівів щодо їх достовірності посадовою особою митниці ДФС, яка контролює передачу чи передає ці товари, транспортні засоби на склад митниці ДФС, до проведення попередньої оцінки товарів залучається експерт ДПМЕ ДФС.

В такому разі, посадова особа митниці ДФС, яка контролює передачу чи передає товари, транспортні засоби на склад митниці ДФС, у відповідних графах первинного прибуткового документа робить запис «попередня оцінка буде проведена додатково» та одночасно готує запит щодо проведення попередньої оцінки.

Таким чином, встановивши відсутність у ОСОБА_1 документів, які би підтверджували фактурну вартість товару, посадова особа, уповноважена на складання протоколу про адміністративне правопорушення, мала після вилучення товару залучити для його оцінки експерта, проте цього зроблено не було.

За таких обставин, вважати визначення оціночної вартості товару, вилученого у ОСОБА_1 , проведене ст. о/у з ОВС першого відділу УОЗ на ОТЗ АТО ГУ ДФС у Донецькій області полковником податкової міліції Ободовським Ю.П. таким, що відповідає вимогам закону не можна, оскільки вищевказаною посадовою особою не було дотримано правової процедури оцінки вартості товарно-матеріальних цінностей, що передбачає залучення експерта.

Оскільки проведене визначення оцінки товарно-матеріальних цінностей вважати таким, що відповідає вимогам закону не можна, протокол про адміністративне правопорушення № 0925 від 07 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 , який є похідним доказом теж не можна вважати допустимим доказом. Не доводять наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-3 КУпАП в діях ОСОБА_1 інші докази, наявні в матеріалах провадження, оскільки вони є непрямими та не можуть переконати незалежного спостерігача у винуватості ОСОБА_1 з урахуванням критерію «поза розумним сумнівом».

Слід визнати, що належних та допустимих доказів, які б об`єктивно та поза межами розумного сумніву доводили факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого адміністративного правопорушення матеріали справи не містять.

Відповідно до ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» ЄСПЛ підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Виходячи з викладеного, оскаржувана постанова підлягає скасуванню із закриттям провадження через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки в ході розгляду справи про адміністративне правопорушення було вилучено товарно-матеріальні цінності, які належать ОСОБА_1 а саме: коректор об`єму газу ОE- VPT-0.7/25 у кількості 1 шт.; коректор об`єму газу ОE- VPT-0.7/50 у кількості 1 шт.; коректор об`єму газу ОE- VPT-0.7/60 у кількості 1 шт., а в процесі апеляційного розгляду було встановлено відсутність події і складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , вилучені вищевказані товарно-матеріальні цінності підлягають поверненню ОСОБА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити представнику ОСОБА_1 адвокату Рябцеву О.О. строк на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Рябцева О.О. задовольнити.

Постанову Волноваського районного суду Донецької області від 24 грудня 2019 року відносно ОСОБА_1 - скасувати.

Провадження по справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-3 КУпАП України.

Товарно-матеріальні цінності, а саме: коректор об`єму газу ОE- VPT-0.7/25 у кількості 1 шт.; коректор об`єму газу ОE- VPT-0.7/50 у кількості 1 шт.; коректор об`єму газу ОE- VPT-0.7/60 у кількості 1 шт. повернути ОСОБА_1 .

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Куракова