П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., у присутності представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., розглянувши матеріали справи про порушення митних правил за протоколом №4323/30500/19 від 19.10.2019, які надійшли від Закарпатської митниці ДФС про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, Закарпатська область, тимчасово непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , закордонний паспорт НОМЕР_1 від 23.02.2017, виданий органом НОМЕР_2 , за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшли матеріали справи про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України.

З протоколу про порушення митних правил №4323/30500/19 від 19.10.2019 вбачається, що 19.10.2019 року о 02 год. 48 хв. в зону митного контролю В`їзд вз Україну (ЗМК пасажирська) митного посту «Вилок» Закарпатської митниці ДФС заїхав транспортний засіб OPEL VIVARO реєстраційний номерний знак України НОМЕР_3 під керуванням громадянина України ОСОБА_2 , де в якості пасажира слідував громадянин України ОСОБА_1 , який прямував з Угорщини в Україну по приватних справах.

До митного контролю гр.України ОСОБА_1 , було подано закордонний паспорт України НОМЕР_1 від 23.02.2017 року.

В ході проведення аналітично-перевірочних заходів з використанням баз даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДФС України, було встановлено, що 16.01.2018 о 19 годині 51 хвилині через пункт пропуску «Косино» Закарпатської митниці ДФС гр. України ОСОБА_1 в режимі «транзит» ввезено легковий автомобіль марки «VW PASSAT», реєстраційний номерний знак Польської республіки DST5M64, ідентифікаційний номер кузова НОМЕР_4 .

Згідно статті 95 Митного кодексу України (Закон України 4495-VI від 13 березня 2012 року), встановлено, що строк транзиту для автомобільного транспорту 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці 5 діб).

Таким чином, враховуючи інформаційні дані центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи Держмитслужби, громадянин України ОСОБА_1 у разі переміщення через пункт пропуску в зоні діяльності однієї митниці, мав вивезти транспортний засіб в термін до 21.01.2018 року включно, але не зробив цього і тим самим він перевищив граничний термін транзиту більше ніж на тридцять діб.

В своєму поясненні від 19.10.2019 року громадянин України ОСОБА_1 зазначив, що автомобіль завіз на територію України для власного використання. Не зміг вчасно вивезти даний транспортний засіб у зв`язку з тим, що транспортний засіб вийшов з ладу. Коштів на його ремонт він немає. На даний час транспортний засіб знаходиться у нього вдома. В митницю щодо неможливості вивезення автомобіля у встановлений строк він не звертався.

Станом на 19.10.2019 року, вищезазначений транспортний засіб за межі митної території України не вивезено та продовжує перебувати на митній території України з порушенням строку транзиту. Згідно інформації, отриманої з мережі Інтернет (сайт «mobile.de») від 19.10.2019 року, вартість аналогічного/подібного автомобіля марки «VW Passat», 2000 року випуску, тип двигуна - бензин, становить 500 євро, що згідно курсу НБУ станом на 19.10.2019 р. становить 13743 грн. 37 коп. (курс євро 27,48673 грн. за 1 євро).

Таким чином громадянин України ОСОБА_1 перевищив встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб.

Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) частиною 6 статті 470 Митного кодексу України.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду повідомлений належним чином. В матеріалах справи наявна письмова заява ОСОБА_1 , відповідно змісту якої останній просить розглянути справу за його відсутності.

В судовому засіданні представник Закарпатської митниці Держмитслужби Селеш О.Я. просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки останній допустив порушення митних правил, передбачене ч. 6 ст. 470 МКУ.

Суд, заслухавши пояснення представника митного органу, дослідивши матеріали справи, доходить наступного висновку.

Судом з матеріалів справи встановлено, що 19.10.2019 року о 02 год. 48 хв. в зону митного контролю В`їзд вз Україну (ЗМК пасажирська) митного посту «Вилок» Закарпатської митниці ДФС заїхав транспортний засіб OPEL VIVARO реєстраційний номерний знак України НОМЕР_3 під керуванням громадянина України ОСОБА_2 , де в якості пасажира слідував громадянин України ОСОБА_1 , який прямував з Угорщини в Україну по приватних справах.

До митного контролю гр.України ОСОБА_1 , було подано закордонний паспорт України НОМЕР_1 від 23.02.2017 року. В ході проведення аналітично-перевірочних заходів з використанням баз даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДФС України, було встановлено, що 16.01.2018 о 19 годині 51 хвилині через пункт пропуску «Косино» Закарпатської митниці ДФС гр. України ОСОБА_1 в режимі «транзит» ввезено легковий автомобіль марки «VW PASSAT», реєстраційний номерний знак Польської республіки DST5M64, ідентифікаційний номер кузова НОМЕР_4 .

Згідно із ст. 91 МК України транзит це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Пунктом 1 ч.1 ст.95 МК України встановлено, що для автомобільного транспорту встановлюються такі строки транзитних перевезень … 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Частина 2 ст.95 визначає, що до строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається: 1) час дії обставин, зазначених у статті 192 цього Кодексу; 2) час зберігання товарів під митним контролем (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює їх переміщення); 3) час, необхідний для здійснення інших операцій з товарами, у випадках, передбачених цим розділом (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює переміщення цих товарів).

Згідно із ч.1 ст.192 МК України якщо під час перевезення товарів транспортний засіб внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили не зміг прибути до органу доходів і зборів призначення, допускається вивантаження товарів в іншому місці. При цьому перевізник зобов`язаний: 1) вжити всіх необхідних заходів для забезпечення збереження товарів та недопущення будь-якого їх використання; 2) терміново повідомити найближчий орган доходів і зборів про обставини події, місцезнаходження товарів і транспортного засобу.

Відповідно до ч.1 ст.460 МК України вчинення порушень митних правил, передбачених частиною третьою статті 469, статтею 470, частиною третьою статті 478, статтею 481 цього Кодексу, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, … не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом.

Судом констатується відсутність в матеріалах справи відомостей щодо наявності обставин вчинення порушення митних правил, передбачених статтею 470 Митного кодексу України внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами.

Наведене свідчить про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України правопорушення і відсутність підстав для звільнення його від відповідальності.

Щодо застосування в даній справі положень Закону України від 08.11.2018 року № 2612-VIII в редакції Закону України від 16.05.2019 р. N 2725-VIII вбачаються підстави для такого висновку.

Закон від 16.05.2019 року № 2725-VIII опублікований в газеті "Голос України" 24.11.2018 року і набрав чинності з наступного дня. При цьому зміни до ст.470 МК України вступали в дію через 180 днів з дня, наступного за днем опублікування.

Законом від 08.11.2018 року № 2612-VIII строк набрання чинності таких змін збільшено до 270 днів, тому редакція ч.6 ст.470 МК України є чинною з 22.08.2019 року.

Строк доставлення ввезеного транспортного засобу збіг, після чого почалась бездіяльність ОСОБА_1 щодо виконання обов`язку доставлення автомобіля в митницю виїзду, яка тим самим утворює триваюче правопорушення.

Моментом закінчення триваючого правопорушення є його припинення винною особою або виявлення компетентним органом.

На момент свого початку протиправна бездіяльність ОСОБА_1 строком понад 10 діб тягнула відповідальність за редакцією ч. 3 ст. 470 МК України, яка передбачала стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Незважаючи на прийняття і набрання чинності законом, який диференціював порушення транзитного доставлення транспортних засобів і посилював відповідальність в залежності від строку недоставлення, порушник до часу складення протоколу 19.10.2019 своє зобов`язання не виконав і продовжив протиправну бездіяльність.

Згідно із ч. 2 ст. 467 МК України (в чинній на час митного оформлення товарів редакції) якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а в разі розгляду судами (суддями) справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 - 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

При цьому слід зауважити, що застосування положень Закону України від 08.11.2018 року № 2612-VIII, яким змінено порядок обчислення і застосування строків накладення стягнення в справах про порушення митних правил, не відповідатиме ч. 3 ст. 3 МК України та ст.58 Конституції України щодо зворотної дії закону в часі.

Так, чинна з 25.11.2018 року редакція ст.467 МК України викладена таким чином:

"Якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом".

Отже, нова редакція ст.467 МК України посилює відповідальність особи, оскільки ставить таку відповідальність в залежність виключно від моменту виявлення правопорушення органом доходів і зборів та встановлює підстави для зупинення перебігу строків накладення стягнення при надходження справи до суду.

При цьому слід зауважити, що ст. 467 МК України не є процесуальною нормою, яка застосовується на час вчинення процесуальної дії (надходження справи до суду, винесення постанови тощо).

Передбачене ст.470 МК України порушення митних правил, хоча і не включене до переліку ч.2 ст.467 МК України, однак є триваючим з огляду на зміст його об`єктивної сторони, яка проявляється в тривалому невиконанні встановленого законом обов`язку. Моментом закінчення такого правопорушення є його припинення винною особою або виявлення компетентним органом.

Наведене дає підстави для висновку, що до порушення митних правил в даній справі підлягають застосуванню положення ч.2 ст.467 МК України в редакції Закону України від 13.03.2012 року № 4495-VI.

Отже, вчинене ОСОБА_1 триваюче правопорушення, яке виявлене на час дії нового закону (19.10.2019), слід кваліфікувати за ч. 6 ст. 470 МК України.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МКУ підтверджується дослідженими під час судового засідання доказами, а саме: протоколом про порушення митних правил №4323/30500/19 від 19.10.2019; витягом із АСМО Інспектор та ЄАІС ДФС; письмовими поясненнями самого порушника, та іншими долученими та дослідженими під час судового засідання доказами.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь вини, майновий стан та обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, вважаю за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення відповідно до п.9-5 Прикінцевих положень МК України в межах санкції ч. 3 ст. 470 МК України у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч. 5 ст. 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору. Відповідно до п.5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. №3674-VI(з наступними змінами та доповненнями) у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 грн. Таким чином, правопорушнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 420,40 грн.

Керуючись ст.ст. 33, 40-1, 283 КУпАП, ст.ст. 470, 527, 528, 529 МК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина України ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення,передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України та відповідно до п.9-5 Прикінцевих положень МК України накласти на нього адміністративне стягнення в межах санкції ч. 3 ст. 470 МК України у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 420,40 грн.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош