ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2020 року суддя Селидівського міського суду Донецької області Черков В.Г., розглянувши матеріал, який надійшов від ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , військовослужбовець за контрактом в/ч НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Селидівського міського суду Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення ДНК/1 № 2474 від 28.07.2020 року відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, а саме: 28.07.2020 року о 21 годині ОСОБА_1 , будучи військовослужбовцем за контрактом в/ч НОМЕР_2 , на території ІНФОРМАЦІЯ_3 вжив спиртні напоїв та виконану вав обов`язки військової служби в стану алкогольного сп`яніння у службовий час, в умовах особливого періоду.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечував факт вживання алкогольних напоїв, пояснив, що через тривалий конфлікт з керівництвом на нього було складений протокол. Огляд на стан сп`яніння проводила медик медичної роти в приміщенні військової комендатури. Свою провину у вчиненні правопорушення визнав через тиск з боку керівництва.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до наступного.

За змістом статей 245, 280, 283 КУпАП для прийняття законного та обґрунтованого рішення слід забезпечувати всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи.

Крім того в Кодексі України про адміністративні правопорушення визначено форму й передбачено основні вимоги щодо змісту як протоколу про адміністративне правопорушення, так і рішення, що постановляється в конкретній адміністративній справі. У них, зокрема, необхідно викласти всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, і обґрунтувати наявність складу правопорушення та його кваліфікацію.

Відповідно до частини 1 статті 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Зі складеного протоколу було встановлено, що 28.07.2020 року о 21 годині ОСОБА_1 , будучи військовослужбовцем за контрактом в/ч НОМЕР_2 , на території військової комендатури м. Авдіївка Донецької області вжив спиртні напоїв та виконану вав обов`язки військової служби в стану алкогольного сп`яніння у службовий час, в умовах особливого періоду.

При цьому, до складеного протоколу про адміністративне правопорушення додається акт медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів від 28.07.2020 року, складений лікарем в/ч НОМЕР_3 , з якого вбачається, що направлення ОСОБА_1 на медичний огляд відбувся о 20 годині 20 хвилин 28.07.2020 року, а саме огляд проведений цього ж дня о 21 годині 05 хвилин.

Також, висновок лікаря про гостру алкогольну інтоксикацію ґрунтується тільки на одному обстеженні 28.07.2020 року о 21 годині 12 хвилин - 1,270 проміле, а результат огляду через 20 хвилин взагалі не зазначений в акті.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, протоколом про вилучення речей і документів, акти закупки, тощо, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього кодексу.

Таким чином, судом було встановлено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, направлена для проходження медичного огляду о 20 годині 20 хвилин 28.07.2020 року (за фабулою протоколу вчинив о 21 годині цього ж дня), висновок лікаря за результатами огляду складений тільки за одним обстеженням, що свідчить про те, що фабула протоколу не відповідає обставинам справи.

А сам факт визнання особою вини у вчиненні правопорушення не може бути достатнім та безумовним доказом його вчинення за відсутності інших належних доказів і не звільняє від обов`язку особу, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, надати такі докази суду.

У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та з урахуванням вказаного рішення ЄСПЛ суд вважає, що фабула адміністративного протоколу не відповідає обставинам справи, усунення цих недоліків призведе до порушення ст. 6 Конвенції, тому провадження у справі підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 256, 283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП провадженням закрити в зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Скарга на постанову суду до Донецького апеляційного суду може бути подано через Селидівський міський суд Донецької області протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Черков В.Г.