ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2020 року смт Близнюки

Суддя Близнюківського районного суду Харківської області Лобановська С.М., розглянувши матеріал, який надійшов від начальника Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Надеждине Близнюківського району Харківської області, громадянина України, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 06.02.2001 Близнюківським РВ УМВС України в Харківській області, РНОКПП НОМЕР_2 , працюючого механізатором на ТОВ «Хелп-Агро», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-

за ч. 1 ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

До Близнюківського районного суду Харківської області надійшов протокол серії АПР18 № 041818 від 30.06.2020, з якого вбачається, що 28 травня 2020 року, о 20 годині 30 хвилин, ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, у громадському місці, на пров. Сонячному, біля будинку № 51 в смт Близнюки Близнюківського району Харківської області, вчинив дрібне хуліганство, а саме: висловлювався нецензурною лайкою та погрожував гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєні адміністративного правопорушення не визнав, вказуючи на те, що 28.05.2020, близько 20 години 30 хвилин, на пров. Сонячному в смт Близнюки Харківської області побачив чоловіка, раніше не знайомого, який тримав в руках мобільний телефон. Коли він підійшов до нього та запитав: «Навіщо ти мене знімаєш?», той відповів, що його не знімав, а шукав сигнал wi-fi. Після цього вони пожали руки один одному та розійшлися. В дворі жінки та дітей він не бачив, сварки з нею не вчиняв. Крім того, пояснив, що 24.06.2020 до нього на роботу приїхали працівники поліції та повідомили, що на нього надійшла заява від громадянина ОСОБА_3 . Він пояснив, що без адвоката не буде з ними спілкуватися. Після цього, 30.06.2020 працівники поліції знову приїхали та повідомили, що на нього надійшла заява від громадянки ОСОБА_2 , яку він ображав нецензурною лайкою та погрожував. Склали адміністративний протокол за ч. 1 ст. 173 КУпАП.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_2 , пояснила, що точної дати не пам`ятає, у світлий час доби, вона знаходилася вдома за адресою: АДРЕСА_2 . В цей час її покликали діти та сказали, що до її співмешканця ОСОБА_3 , який знаходився на вулиці та через мобільний телефон щось дивився в мережі інтернет, підійшов незнайомий чоловік, який подумав, що ОСОБА_3 його знімав на телефон. Коли вона вийшла на вулицю, то почула, як ОСОБА_3 та незнайомий чоловік розмовляли. Вона покликала ОСОБА_3 і той зайшов у двір домоволодіння. Незнайомий чоловік підійшов до двору та попросив пробачення, сказав, що вийшло непорозуміння та сказав, що його прізвище ОСОБА_4 . Після цього вона пішла в будинок. В цей час гр. ОСОБА_4 зайшов на територію домоволодіння та почав стукати у вікно. Вона вийшла та почала виганяти його з двору. Останній у відповідь почав виражатися на її адресу нецензурною лайкою. Вона вигнала його за територію домоволодіння. Через два дні вона зателефонувала працівникам поліції та повідомила про цю подію.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 повідомив, що 28.05.2020 в денний час він знаходився на балконі своєї квартири. В цей час побачив, як біля двору громадян ромської національності зупинився автомобіль червоного кольору та з нього вийшов чоловік, який попрямував у двір. Після цього він почув жіночий крик, потім крик дітей. Чоловічих голосів він не чув. Що відбувалося на подвір`ї, він не бачив.

Допитані в судовому засіданні свідки працівники поліції ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 пояснили про обставини складення протоколу. Будь-яких фактів щодо хуліганських дій з боку ОСОБА_1 суду не повідомили.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , допитавши вказаних свідків, вивчивши матеріали адміністративної справи, приходить до таких висновків.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що призвели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №041818 від 30.06.2020, ОСОБА_1 поставлено в провину вчинення хуліганських дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян, а саме висловлювання нецензурною лайкою та погрози на адресу ОСОБА_2 . Вказаним правопорушенням матеріальної шкоди заподіяно не було.

Суд звертає увагу на те, що постановою Близнюківського районного суду Харківської області від 09.07.2020 вказаний протокол повертався для належного оформлення, оскільки в порушення ст.256 КУпАП та п.9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376, при складанні протоколу у графі склад адміністративного правопорушення суть адміністративного правопорушення зазначена не у відповідності до складу адміністративного правопорушення, зазначеного у ст.173 КУпАП. Після доопрацювання адміністративний матеріал надійшов до суду без виконання вказаних судом недоліків.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з протоколом, 28 травня 2020 року о 20.30 год ОСОБА_1 з хуліганських мотивів вчинив дрібне хуліганство стосовно ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок. Проте, чи дійсно ці дії останнього призвели до порушення спокою громадян та громадського порядку, в судовому засіданні не знайшло свого підтвердження.

Свідчення громадянки ОСОБА_2 щодо висловлювання ОСОБА_1 на її адресу нецензурною лайкою суд оцінює критично, оскільки вона є зацікавленою особою. Крім того, її покази спростовуються свідченнями допитаного в судовому засіданні свідка ОСОБА_5 , який повідомив, що чоловічих голосів при обставинах, як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, на подвір`ї ОСОБА_2 він не чув.

Згідно ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, зазначені у протоколі обставини не доведені належними та допустимими доказами.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 28.05.2020 мали місце дії ОСОБА_1 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів. А тому суд приходить до висновку про відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173 КУпАП, про яке йдеться у протоколі серії АПР18 №041818 від 30.06.2020.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у даній справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283-285, 287-291 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Харківського апеляційного суду через Близнюківський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня винесення.

Суддя С.М. Лобановська

18 серпня 2020 року