ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9193/20
провадження № 3/753/4421/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" серпня 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Щасна Т.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Криворучко Л.С., представника ОСОБА_2 , розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого головний редактор всеукраїнського журналу «Корупціонер в Україні», проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 299714, 28 квітня 2020 року об 11-27 год. ОСОБА_1 перебував у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5 без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіратора або захисної маски, у тому числі виготовлених самостійно, чим порушив вимоги підпункту 1 пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19,спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2», за що передбачена відповідальність ст. 44-3 КУпАП.

В суді ОСОБА_1 свою вину не визнав та показав, що 28.04.2020 р. приблизно о10-00 год. він прибув, як журналіст, до Дніпровського районного суду м. Києва з метою висвітлення в ЗМІ судового засідання у справі про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України. Однак, працівники судової охорони не пропустили його до приміщення суду, посилаючись на розпорядження голови суду, яким заборонено пропускати до зали судового засідання вільних слухачів, в тому числі пресу, у зв`язку з запровадженням в Україні карантину. Він викликав наряд патрульної поліції, для написання та прийняття заяви про вчинення злочину працівниками судової охорони. По приїзду наряду поліції відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП. ОСОБА_1 вважає, що під час складання вказаного протоколу були порушені його конституційні права, а саме було відмовлено в наданні засобів індивідуального захисту належної якості, зокрема захисної маски, а не тієї, що виготовлена у Китаї. Також під час складення протоколу про адміністративне правопорушення було порушено його право на захист, та не забезпечено йому належної правової допомоги, як він цього вимагав. Крім цього, ОСОБА_1 вважає, що протокол відносно нього був складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП та ст. 7, 9 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції. Так, поліцейським не було повністю зазначено прізвища, ім`я по батькові посадової особи, яка склала протокол, та після складання протоколу, коли він вже був підписаний ОСОБА_1 , поліцейський закреслив графу свідки, що на його думку є порушенням ст. 256 КУпАП. ОСОБА_1 вважає, що у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, оскільки законних підстав для введення в Україні карантину, через відсутність поширення на території України коронавірусу COVID-19 станом на 10.03.2020 р. та вважає Постанову Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19,спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» незаконною і такою, що порушує його конституційні права. У зв`язку з чим просив суд зупинити провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності та звернутися із вмотивованим судовим рішенням до Верховного Суду щодо здійснення Верховним Судом подання до Конституційного Суду України щодо перевірки Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19,спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» на відповідність до Конституції і Законів України.

Захисник Криворучко Л.С. та представник ОСОБА_2 в суді підтримали позицію ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Стаття 44-3 КУпАП передбачає відповідальність за «порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами».

Так, відповідно до ст. 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», карантин встановлюється Кабінетом Міністрів України. У рішенні про встановлення карантину затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них, які і є відповідними правилами, відповідальність за порушення, які передбачена диспозицією ст. 44-3 КУпАП.

Згідно ст. 41 «Про захист населення від інфекційних хвороб» особи, винні в порушенні законодавства про захист населення від інфекційних хвороб, несуть відповідальність згідно із законами України.

Положенням підпункту 1 пункту 2 постанови КМУ від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» встановлено заборону перебування в громадських місцях без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіратора або захисної маски, у тому числі виготовлених самостійно.

Згідно постанови КМУ від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України корона вірусу COVID-19» (зі змінами), на усій території України встановлюється карантин з 12 березня до 22 травня 2020 року.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Власноручно викладені цією особою пояснення та зауваження додаються до протоколу, про що до нього вноситься відповідний запис із зазначенням кількості аркушів, на яких подано такі пояснення та/або зауваження.

Відповідно до ст. 9 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «посада, найменування органу поліції, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол» - прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка склала протокол (повністю, без скорочень).

Відповідно до ст. 7 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Доводи ОСОБА_1 в частині, що протокол про адміністративне правопорушення було складено з порушенням вимог ст. 256 КУпАП та ст. 7, 9 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції суд вважає обґрунтованими, оскільки дійсно у протоколі про адміністративне правопорушення у графі «посада, найменування органу поліції, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол» - прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка склала протокол зазначено не повно « ОСОБА_3 ». Крім цього, з копії протоколу, яка була вручена ОСОБА_1 також вбачається, що графа свідки закреслена чорним маркером, що є неприпустимим та підтверджується відеозаписом, долученим до справи.

Доводи ОСОБА_1 щодо порушення права на захист під час складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 44-3 КУпАП суд вважає необґрунтованими, оскільки будь яких обмежень та перешкод щодо залучення захисника, з боку працівників поліції, не було створено.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Крім цього, під час розгляду справи судом про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП будь-яких обмежень щодо користування юридичною допомогою адвоката або іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги також створено не було, про що свідчить, що розгляд справи відбувався в присутності захисника Криворучко Л.С. та представника ОСОБА_2 .

Розглядаючи клопотання ОСОБА_1 щодо зупинення провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП та звернення з вмотивованим судовим рішенням до Верховного Суду щодо здійснення Верховним Судом подання до Конституційного Суду України щодо перевірки Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19,спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» на відповідність до Конституції і Законів України суд вважає, що воно задоволенню не підлягає, оскільки це не передбачено нормами чинного КУпАП.

Враховуючи наведена та надаючи оцінку протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП, у розумінні ст. 251 КУпАП, суд визнає його недопустимим доказом, оскільки він був складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП та ст. 7, 9 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, ст. 62 Конституції України суд вважає такими, що не можуть бути визнані належним та допустимим доказами відомості, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, у зв`язку з їх не відповідністю нормам ст. 256 КУпАП, положенням Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні порушення та виходячи з того, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діяння, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), оскільки наявні у ньому дані не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011 року).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП складено з грубим порушенням вимог чинного законодавства, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44-3, ст.247 п. 1, ст. 283-285 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

В задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП та зверненні з вмотивованим судовим рішенням до Верховного Суду щодо здійснення Верховним Судом подання до Конституційного Суду України щодо перевірки Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19,спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» на відповідність до Конституції і Законів України - відмовити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя: