Справа № 204/206/20
Провадження № 3/204/256/20
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2020 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Мащук В.Ю., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої провідним спеціастом АТ «Ощадбанк», зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , відомості щодо ідентифікаційного номера не відомі,

- про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173 -2 КУпАП, суддя -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 08 грудня 2019 року ОСОБА_1 , знаходячись за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила конфлікт зі своєю матір`ю ОСОБА_2 , в ході якого погрожувала їй фізичною розправою, чим вчинила насилля в сім`ї.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, однак пояснила суду, що під час конфлікту, який виник між нею та матір`ю, вона, дійсно, допустила висловлювання на адресу матері нецензурною лайкою.

Допитана потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що її донька ОСОБА_1 постійно вчиняє психологічне насилля, яке призводить до нервових зривів. ОСОБА_1 робить усе, щоб проживання в одній квартирі було не можливе, а саме: ламає побутову техніку, не прибирає, потерпіла пропонувала їй розділити квартиру, проте ОСОБА_1 відмовилась. ОСОБА_1 неодноразово безпідставно викликала поліцію.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 , викликана в судове засідання за клопотанням потерпілої, пояснила, що безпосередньо свідком конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не була, проте, знає цю сім`ю давно. Помітила, що з часу, коли ОСОБА_1 переїхала до своєї матері, у ОСОБА_2 почалися постійні нервові зриви, що може призвести до неврозу.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 , викликаний в судове засідання за клопотанням потерпілої, пояснив, що безпосередньо свідком конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , не був. Проте, був свідком, коли ОСОБА_1 безпідставно викликала поліцію, для того щоб звинуватити ОСОБА_2 у домашньому насильстві.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР№18 № 164641 (арк.с.5).

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 08.12.2019 року, відповідно до якого ОСОБА_2 звернулася до органів поліції вжити заходи до її дочки ОСОБА_1 , яка погрожує їй фізичною розправою (арк.с.1);

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 , які містяться в матеріалах справи (арк.с.2,3).

Приймаючи до уваги викладене, суд робить висновок про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні домашнього насильства, тобто у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.173 - 2 КУпАП.

Всі вищезазначені докази, в їх сукупності, є логічними та послідовними, та даючи їм правову оцінку, суд дійшов до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Відповідно до ст.ст.245, 278, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом. При підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення суд має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, а при розгляді справи слід з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ч.1 ст. 173-2 КУпАП вчинення насильства в сім`ї, - умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений.

Відповідно до ЗУ "Про попередження насильства в сім`ї" насильство в сім`ї - це будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї стосовно іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.

Відповідно до ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що предметом регулювання Закону є правовідносини, що виникають у процесі запобігання та протидії домашньому насильству.

Згідно ст. 3 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: подружжя; колишнє подружжя; мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; особи, які мають спільну дитину (дітей); батьки (мати, батько) і дитина (діти); та ін.

Відповідно до норм ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що психологічним насильством є така форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Вирішення питання про застосування положень ст. 22 КУпАП суд вирішує з урахуванням Узагальнення практики Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України та узагальнення судової практики Верховного Суду України, щодо розгляду судами справ про адміністративні правопорушення де зазначено, що визначення малозначного правопорушення законодавчо не закріплено. Проте, у кожному конкретному випадку судом має вирішуватися питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної шкідливості, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Враховуючи обставини справи, особу порушника, яка вперше притягується до адміністративної відповідальності, має на утриманні неповнолітню дитину, суд вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173 - 2 КУпАП за малозначністю і оголосити їй усне зауваження, оскільки діяння, вчинене нею, містило в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173 - 2 КУпАП, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, її дії суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, відомості про фактичне заподіяння шкоди, у матеріалах справи відсутні.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173 -2 КУпАП за малозначністю, оголосивши їй усне зауваження.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.173 - 2, ст.ст.22, 283-285, 287, 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173 - 2 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності на підставі ст.22 КУпАП у зв`язку із малозначністю правопорушення і обмежитись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя В.Ю. Мащук