Провадження № 3/229/216/2020
ПОСТАНОВА

іменем України

10 лютого 2020 року м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Рагозіна С.О., за участі секретаря судового засідання Король І.С., прокурора Карташяна Н.А., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дружківка Донецької області, громадянина України, який працює на посаді директора Дружківського комунального автотранспортного підприємства 052805 Дружківської міської ради, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 виданий Дружківським МВ УМВС України в Донецькій області 28 травня 1996 року, РНОКПП НОМЕР_2 ,

за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 15 від 14 січня 2020 року, 14.03.2018 ОСОБА_1 , будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, прийняв рішення про преміювання себе та інших працівників ДКАТП-052805 до Дня робітника комунального господарства.

При цьому, ОСОБА_1 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб' єктом відповідальним за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, 14 березня 2018 року в період часу з 08:00 год. до 17:00 год. (точний час не встановлений), перебуваючи в кабінеті директора ДКАТП-052805, розташованому в будівлі за адресою: 84200, Україна, Донецька область, м. Дружківка, вул. Привокзальна, 6, не повідомив у встановленому законом випадку та порядку безпосереднього керівника, а саме Дружківського міського голову, або іншу уповноважену особу Дружківської міської ради або Національне агентство з питань запобігання корупції, про наявність у нього pеального конфлікту інтересів під час вирішення питання про виплату собі премії до Дня робітника комунального господарства наказом № 96л від 14 березня 2018 року.

Відповідно до цього наказу ОСОБА_1 в березні 2018 року отримав премію у розмірі 400 гривень. Ця премія мала індивідуальний і разовий характер. ОСОБА_1 підписуючи вищезазначений наказ усвідомлював, що саме він, як директор, отримає грошові кошти у розмірі 400 грн., до свята. Тобто, ОСОБА_1 мав приватний майновий інтерес при підписанні вказаного наказу, а саме поліпшення свого матеріального стану.

Суперечність між повноваженнями зумовлена тим, що під час підписання наказу № 96л від 14 березня 2018 року «Про преміювання до Дня робітника комунального господарства», ОСОБА_1 був змушений шукати баланс між приватним інтересом, що полягає у можливості отримання певних матеріальних благ, грошових коштів та необхідністю виконувати повноваження в інтересах громади Дружківської міської ради і винести питання про преміювання себе на розгляд Дружківському міському голові, або іншій уповноваженій особі Дружківської міської ради.

Згідно з довідки ДКАТП 052805, за № 1 від 02 січня 2020 року в період з 01 січня 2018 року по теперішній час заяв з боку посадових осіб ДКАТП 052805 повідомлень про наявність реального чи потенційного конфлікту інтересів та усунення від вчинення дій під час виконання останніми посадових обов`язків не надходило.

Згідно з довідки ДКАТП 052805 у березні місяці 2018 року ОСОБА_1 всього було нараховано заробітної плати 7753 (сім тисяч сімсот п`ятдесят три) гривні 15 копійок, виплачена 6146 (шість тисяч сто сорок шість) гривень 68 копійок. Згідно наказу № 96л від 14 березня 2018 ДКАТП 052805 нарахована премія у розмірі 400 (чотириста) гривень, та виплачена в розмірі 318 (триста вісімнадцять) гривень.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи директором Дружківського комунального автотранспортного підприємства 052805 Дружківської міської ради, відповідно до п.п. «а» п.2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» - суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність приватним інтересом та його службовими повноваженнями, не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, а саме не повідомив у встановленому законом випадку та порядку безпосереднього керівника, а саме Дружківського міського голову або іншу уповноважену особу Дружківської міської ради або Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час вирішення питання щодо підготовки та підписання наказу № 96л від 14 березня 2018 року «Про преміювання до Дня робітника комунального господарства».

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУПАП.

Поряд з цим, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 16 від 14 січня 2020 року, ОСОБА_1 , будучи директором Дружківського комунального автотранспортного підприємства 052805 Дружківської міської ради, відповідно до п.п. «а» п.2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» - суб' єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність між приватним інтересом та його службовими повноваженнями, не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, а саме вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУПАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою провину не визнав, зазначив, що при підписанні наказу про преміювання працівників підприємства він керувався положеннями колективного договору, оскільки також є працівником цього підприємства.

Прокурор підтримав позицію, яка викладена у протоколах про адміністративні правопорушення вважає, що протоколи про вчинення адміністративних правопорушень складено у відповідності до вимог чинного законодавства, уповноваженою особою. Вина правопорушника полягає в тому, що він був зобов`язаний повідомити безпосереднього керівника, а саме Дружківського міського голову або іншу уповноважену особу Дружківської міської ради або Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час вирішення питання щодо підготовки та підписання наказу № 96л від 14 березня 2018 року «Про преміювання до Дня робітника комунального господарства», а також не вчиняти жодних дій в умовах реального конфлікту інтересів, а саме підписувати вищезазначений наказ на підставі якого він отримав грошові кошти у розмірі 400 грн. Тому, просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Відповідно до ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Судом встановлено, що 14 січня 2020 року старшим оперуповноваженим 6-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Донецької області ДСР НП України капітаном поліції Костюком А.О. було складено щодо ОСОБА_1 два протоколи про вчинення останнім адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, при цьому фактичним моментом виявлення правопорушення зазначено 14 січня 2020 року, а саме дата з`ясування всіх необхідних даних, у тому числі щодо наявності (відсутності) повідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів, оскільки лише після їх отримання можливо встановити всі ознаки складу правопорушення за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та складання протоколу про це. Свідків даного правопорушення не виявлено.

Судом досліджений запит начальника Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Левітова М.О. від 25 грудня 2019 року надісланий на ім`я Директора Дружківського комунального автотранспортного підприємства 052805 Дружківської міської ради ОСОБА_1 про надання інформації та копій документів.

Однак, з матеріалів справи вбачається, що вони не містять рапорта або будь-якого іншого документа про факт виявлення скоєного ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Отже, суд не має можливості встановити що саме слугувало підставою для проведення перевірки Управлінням стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України порушення антикорупційного законодавства Директором Дружківського комунального автотранспортного підприємства 052805 Дружківської міської ради ОСОБА_1 .

Таким чином саме 25 грудня 2019 року Управлінням стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України розпочато перевірку порушення антикорупційного законодавства Директором Дружківського комунального автотранспортного підприємства 052805 Дружківської міської ради ОСОБА_1 за відсутності документа про факт виявлення адміністративного правопорушення, за результатами якої щодо нього 14 січня 2020 року було складено два протоколи про адміністративне правопорушення за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП України.

Відповідно до ст. 254 КУпАП основним документом, призначеним для фіксації юридичного факту адміністративного правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення, який в свою чергу найважливішим джерелом доказів у справі про адміністративне правопорушення. Протокол це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення передбаченого КУпАП.

Крім того відповідно до вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Судом встановлено, що в порушення вказаних вище вимог два протоколи щодо ОСОБА_1 були складені з суттєвим порушенням строків їх складання.

З матеріалів справи вбачається, що проведення перевірки та складання вказаних вище протоколів здійснювалися виключно працівниками Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, поряд з цим, в матеріалах справи відсутнє повідомлення про даний факт Національного агентства з питань запобігання корупції.

Із системного аналізу положень ст. 19 Конституції України, ст.ст. 1, 11, п. 3 ч. 1 ст. 23, 65 ЗУ «Про запобігання корупції», ст. 172-7, 251, 254, 255 КУпАП, ст. 1 ЗУ «Про національну поліцію», Національна поліція наділена повноваженнями на складання протоколів, передбачених зокрема ст. 172-7 КУпАП, а також на встановлення відповідних складів адміністративних правопорушень. Разом з тим, відповідно до практики ВС здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації належить до виключної компетенції НАЗК (постанова ВС у справі № 814/886/17) від 11 квітня 2018 року.

Таким чином судом встановлено, що згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до ст. 255 КУпАП органи внутрішніх справ (Національної поліції) мають право складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст. 172-4 - 172-9, 172-9-2 КУпАП, які віднесені до корупційних адміністративних правопорушень.

Проте, з урахуванням наведеного вище, суд дійшов висновку про те, що два протоколи складені з порушенням строку, визначеним ч. 2 ст. 254 КУпАП, а тому є недопустимими доказами по справі.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» НАЗК з метою виконання покладених на нього повноважень має такі права: отримувати заяви фізичних та юридичних осіб про порушення вимог цього Закону, проводити за власною ініціативою перевірку можливих фактів порушення вимог цього Закону.

Таким чином, спеціальним законом, який регулює питання запобігання корупції, право проводити перевірки дотримання законодавства про запобігання корупції належить виключно НАЗК, а не іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції.

З наведеного вбачається, що правом проводити перевірки дотримання антикорупційного законодавства Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України не наділений.

У відповідності до ч. 1 ст. 8, п. 8-1 ч. 1 ст. 11, п.п. 5, 6 та 7 ч. 1 ст. 12 ЗУ «Про запобігання корупції», з метою реалізації Національним агентством з питань запобігання корупції своїх повноважень щодо проведення перевірок додержання вимог Законів України «Про запобігання корупції» та «Про політичні партії в Україні» Національне агентство з питань запобігання корупції прийняло рішення № 2 від 11 серпня 2016 року, яким затверджено Порядок проведення перевірок Національним агентством з питань запобігання корупції (далі - Порядок проведення перевірок).

Відповідно до п. 1 розділу V Порядку проведення перевірок, за результатами проведеної перевірки складається акт планової (позапланової) перевірки дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно п. 1, 2 розділу VІ Порядку проведення перевірок, акт перевірки з проектом рішення, передбаченого п. 9 розділу V цього Порядку, та матеріали, що підтверджують факти вчинення правопорушень, подаються на найближче засідання Національного агентства. За результатами розгляду Національне агентство може прийняти рішення про:

- внесення припису;

- направлення висновку щодо наявності ознак корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією, спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції;

- направлення протоколу про адміністративне правопорушення та доданих матеріалів до суду;

- звернення до суду із позовом (заявою) щодо визнання незаконними нормативно-правових актів, індивідуальних рішень, виданих (прийнятих) з порушенням встановлених Законом України «Про запобігання корупції» вимог та обмежень, визнання недійсними правочинів, укладених внаслідок вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення;

- звернення до суду з позовом про встановлення відповідних фактів, які свідчать про те, що кошти, виділені з державного бюджету на фінансування статутної діяльності політичної партії, використані політичною партією на фінансування її участі у відповідних виборах або на цілі, не пов`язані із здійсненням її статутної діяльності відповідно до Закону України «Про політичні партії в Україні».

Тобто, виключно після проведення перевірки НАЗК та направлення висновку НАЗК спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, в тому числі і Національній поліції, виникають повноваження на складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Такий же висновок також міститься і у листі Міністерства юстиції України від 04 травня 2017 року на звернення Української асоціації районних та обласних рад від 21 квітня 2017 року де зокрема зазначено, що органи національної поліції не наділені правом проведення перевірки антикорупційного законодавства та у випадку виявлення корупційного правопорушення діють за обґрунтованим висновком, який надсилається Національним агентством іншому спеціальному уповноваженому суб`єкту у сфері протидії корупції.

Крім наведеного вище, суд вважає необхідним звернути увагу на правові висновки викладені у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Яременко проти України», де зазначено наступне:

«…Питання, яке Суд має вирішити, полягає у визначенні, чи було справедливим провадження у справі загалом, включаючи спосіб, у який були отримані докази. При цьому має бути оцінена відповідна "незаконність" і, якщо це стосується порушення іншого конвенційного права, має бути оцінений характер виявленого порушення (рішення "Хан проти Сполученого Королівства" і "Аллан проти Сполученого Королівства"

При цьому має бути врахована якість таких доказів і, зокрема те, чи породжують обставини, за яких вони були отримані, будь-який сумнів щодо їхньої достовірності й точності…».

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у вирішенні питання про справедливий судовий розгляд, застосовує концепцію «плодів отруєного дерева», тобто оцінку допустимості всієї сукупності доказів, що утворюються один за іншим, а не кожного окремого доказу автономно. У даному випадку Європейський суд з прав людини виходить з того, що при недопустимості одного доказу в єдиній сукупності доказів, суд повинен в подібному випадку вирішити питання про справедливість судового розгляду в цілому. Приклад такого рішення викладено у справах «Хан проти Сполученого Королівства», «Яременко проти України (№2)».

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 була проведена виключно працівниками Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, які робили запити до відповідних органів, збирали докази та склали два протоколи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .

При цьому, в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління та інше.

Аналізом законодавства України «Про запобігання корупції», «Про Національну поліцію», «Про прокуратуру», «Про Службу безпеки України»; «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» встановлено, що органи Національної поліції, органи прокуратури та СБУ не мають повноважень та механізмів для проведення самостійного контролю порушень антикорупційного законодавства.

З огляду на викладене, на підставі аналізу зазначених вище нормативно правових актів суд дійшов висновку, що перевірка по справі щодо ОСОБА_1 проведена неуповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 36, 172-7, 221, 245, 247-249, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

об`єднати в одне провадження справи про адміністративні правопорушення № 229/400/20 (провадження №3/229/216/2020); 229/401/20 (провадження №3/229/217/2020) відносно ОСОБА_1 за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Присвоїти справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП номер 229/400/20 (провадження №3/229/216/2019).

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом десяти днів з моменту її проголошення.

Суддя: С.О. Рагозіна