Справа № 426/4646/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2020 року м.Сватове

Сватівський районний суд Луганської області

у складі головуючого судді - Бабічевої Л.П.,

за участю секретаря судового засідання Діброви А.О., Горшкової Г.О.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

потерпілого ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Сватове справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла зі Сватівського відділу поліції ГУНП в Луганській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, пенсіонерки, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Сватівського районного суду Луганської області надійшла на розгляд справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 130225 від 06.05.2020 року зазначено, що 29.04.2020 року о 13-00 годині в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 висловлювалася грубою нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП.

Особа, що притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у скоєнні адміністративного правопорушення не визнала, заперечувала проти обставин, викладених у протоколі, та суду пояснила, що 29 квітня 2020 року приблизно о 13 годині вона знаходилася у себе дома за адресою: АДРЕСА_1 . Коли вийшла на поріг квартири, то побачила потерпілого ОСОБА_2 . Вона звернулась до потерпілого з приводу того, що останній сам заходив до її квартири. Вона не висловлювалася в адресу потерпілого нецензурною лайкою, лише сказала: «Поки ви будете ходити до квартири». При розмові ніхто поряд присутнім не був. Також пояснила, що працівники поліції не роз`яснювали їй права, у її присутності протокол не складався, письмові пояснення вона власноручно не писала, лише поставила свої підписи, копію протоколу не отримувала, вона лише розписалася у протоколі.

Допитаний у судовому засіданні потерпілий ОСОБА_2 суду пояснив, що він є сусідом ОСОБА_1 , з якою у нього склалися неприязні відносини протягом останніх трьох років. 29 квітня 2020 року о 13 годині він прийшов з роботи додому. ОСОБА_1 стояла на порозі своєї квартири та почала ображати його, висловлювалася достатнього голосно. Вказані події бачила ОСОБА_3 . Будь-яких інших осіб поряд не було. Він викликав працівників поліції. У його присутності був складений протокол. ОСОБА_1 не була присутня при складенні протоколу.

Допитаний у судовому засіданні у якості свідка дільничий офіцер поліції СП Сватівського ВП ГУНП в Луганській області Котов С.Я. суду пояснив, що у квітні 2020 року потерпілий ОСОБА_2 подав до відділу поліції заяву про те, що ОСОБА_1 висловлювалася в його адресу нецензурною лайкою. У травні 2020 року він приїхав до ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Відібрав у неї вдома письмові пояснення та відразу склав протокол про адміністративне правопорушення. У протоколі ОСОБА_1 зазначила, що вона згодна з протоколом, клопотань не заявляла. Копію протоколу він вручив останній. Свідків правопорушення він не встановлював, тому відповідно не зазначив свідків у протоколі про адміністративне правопорушення. Інші докази відсутні.

Вислухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, свідка, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов до висновку про необхідність закриття провадження по справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення з таких підстав.

Суд розглядає справу у межах обставин, викладених у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення та на основі тих доказів, які стосуються обставин вчинення адміністративного правопорушення, які покладено в основу складання зазначеного вище протоколу.

Згідно ст.ст.252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення має бути обґрунтовано конкретними доказами. В основу постанови мають бути покладені лише достовірні докази, досліджені у судовому засіданні.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З наведеного убачається, що об`єктивна сторона правопорушення передбачає наявність обов`язкових складових: діяння, яке виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 29.04.2020 року о 13-00 годині в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 висловлювалася грубою нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, тощо, а також іншими документами.

Згідно ч.2 ст. ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

На підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення, зазначеного у протоколі про адміністративне правопорушення, до суду надано:

- заяви та письмові пояснення потерпілого ОСОБА_2 від 29.04.2020 року, в яких зазначено, що 29.04.2020 року приблизно о 13-00 год. у нього на подвір`ї сталася сварка з сусідкою ОСОБА_1 , яка висловлювалася в його сторону нецензурною лайкою (а.с.2,3).

- письмове пояснення ОСОБА_3 від 29.04.2020 року, в якому зазначено, що 29.04.2020 року між її сусідами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 ( а.с. 4).

- письмове пояснення ОСОБА_1 від 06.05.2020 року, де зазначено, що в неї періодично виникають конфлікти із сусідом ОСОБА_2 на побутовому підгорнуті. Останній конфлікт виник 29.04.2020 року (а.с.5).

-копію рапорту від 29.04.2020 року, з якого вбачається, що 29.04.2020 року надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_2 , у заявника ОСОБА_2 виник конфлікт із сусідкою ОСОБА_1 , яка ображала заявника нецензурною лайкою (а.с.7).

Оцінюючи вищевказані докази, суд приходить до наступного.

До пояснень потерпілого ОСОБА_2 стосовно того, що ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою в його адресу, суд відноситься критично, оскільки його показання ґрунтуються на неприязних стосунках, які виникли між потерпілим та ОСОБА_1 задовго до подій 29 квітня 2020 року, а тому суд не може взяти до уваги його показання як достовірний та достатній доказ на підтвердження вчинення даного адміністративного правопорушення.

Суд не бере до уваги письмове пояснення ОСОБА_3 від 29.04.20, яке складене працівником поліції ОСОБА_4 , і містить лише підпис останньої, оскільки таке письмове пояснення не може бути належними доказом скоєння адміністративного правопорушення, враховуючи, що ОСОБА_3 у судовому засіданні допитана не була. Суд за клопотанням ОСОБА_1 вживав заходів щодо виклику у судове засідання останньої, однак, поштовий конверт із судовою повісткою повернувся з довідкою пошти про невручення повістки, так як ОСОБА_3 відсутня за вказаною адресою. Потерпілий у судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_3 знаходиться за межами Луганської області. Крім того, ОСОБА_3 взагалі не зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення у якості свідка. Дільничий офіцер поліції ОСОБА_5 , який складав протокол про адміністративне правопорушення, не встановлював особу даного свідка та не опитував останню.

Під час складання даного протоколу про адміністративне правопорушення інші особи (свідки), які б являлись сторонніми спостерігачами та незаінтересованими особами у справі, встановлені та опитані не були, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені.

Допитаний у судовому засіданні дільничий офіцер поліції СП Сватівського ВП ГУНП в Луганській області Котов С.Я. пояснив, що будь-які інші докази на підтвердження вчинення адміністративного правопорушення відсутні.

Надані потерпілим ОСОБА_2 листи та копії листів, фотознімки із зображенням подвір`я, копія заяви ОСОБА_2 від 20.08.2019 року, адресованої Сватівському міському голові, копія листа Сватівської міської ради від 20.08.2019 щодо розгляду звернення ОСОБА_2 з приводу поведінки сусідки ОСОБА_1 , копія листа Сватівського ВП ГУНП від 30.06.20 з приводу надходження скарг ОСОБА_1 в період часу з 2018 по 2020 р.р. (а.с.19-20, 38-44), суд не може прийняти в якості належних доказів, оскільки вони не стосуються обставин та подій 29.04.2020 року, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення.

Інших належних та достатніх доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суду не надано всупереч вимог ч.2 ст. 251 КУпАП, відповідно до якої обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

З наданих суду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, неможливо дійти однозначного та беззаперечного висновку щодо наявності події адміністративного правопорушення та наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, адже в матеріалах справи відсутній обсяг доказів, який міг би свідчити про протилежне, оскільки з матеріалів вбачається, що обвинувачення ґрунтується лише на показаннях потерпілого, який тривалий час має неприязні відносини з ОСОБА_1 .

Отже, під час судового розгляду справи не знайшло свого підтвердження належними, достовірними та достовірними доказами те, що ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою в адресу потерпілого, порушила громадський порядок та спокій громадян та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Суд бере до уваги положення статті 62 Конституції України, в якій зазначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом.

Із врахуванням положень і тлумачень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Враховуючи викладене, оцінивши наявні в даній адміністративній справі докази відповідно до ст. 252 КУпАП за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку про недоведеність поза розумним сумнівом наявності в діях ОСОБА_1 складу та події адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тому провадження у справі слід закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись п.1 ст. 247, 280, 283-284, 294 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП - закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Луганського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови через Сватівський районний суд Луганської області.

Повний текст постанови складено 30 липня 2020 року.

Суддя Л.П.Бабічева