Справа №766/8145/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2020 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Валігурська Л.В.

за участю секретаря: Зими А.Б.

розглянувши матеріали, які надійшли з Корабельного відділення поліції Херсонського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173, ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП), відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 01.05.2020 р. о 21:00 годині, перебуваючи у першому під`їзді будинку АДРЕСА_3 у п`яному вигляді пошкодив кнопку ліфта на дев`ятому поверсі, поводив себе агресивно та неадекватно, чим вчинив дрібне хуліганство.

Крім того, ОСОБА_1 01.05.2020 р. о 21:26 годині, перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у стані алкогольного сп`яніння висловлював погрози фізичною розправою та образи нецензурною лайкою на адресу дружини ОСОБА_2 , чим вчинив насильницькі дії психологічного характеру відносно неї.

Суд кваліфікує дії ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а саме: вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого та ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суд завчасно, рекомендованим листом із повідомленням, направляв ОСОБА_1 судові повістки про виклик у судові засідання на адресу за місцем проживання та реєстрації, які зазначені під час складання адміністративного протоколу ( АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ), достовірність яких посвідчена власним підписом останнього в протоколі. Отже, ОСОБА_1 вказав їх, як адреси для отримання кореспонденції.

В судові засідання, призначені на 26.05.2020 р., 10.06.2020 р., 24.06.2020 р., 08.07.2020 р., 31.07.2020 р. ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчать направлені на адресу проживання та реєстрації судові повістки, а також розміщенні оголошення на офіційному веб-сайті Херсонського міського суду Херсонської області.

Надані судом доручення про примусовий привід фактично залишилися невиконаними, оскільки ОСОБА_1 проігнорував вимоги представників поліції.

Вимогами ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Законодавством КУпАП встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення справи щодо неї полягає в активній участі в її розгляді і недопущенні зловживань наданими правами.

Недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст. 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 р. зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Вказані вище протоколи про адміністративні правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , про що свідчить його підпис, та які було вручено того ж дня, отже останньому було відомо про існування судових проваджень відносно нього. Проте зловживаючи своїми правами ОСОБА_1 не вжив належних заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження, заяв та клопотань, в тому числі про зміну місця проживання, до суду не подавав.

Безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, якими є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Крім того, відсутність правопорушника під час розгляду адміністративних матеріалів за жодних обставин не може виступати як засіб уникнення адміністративної відповідальності особи, яка вчинила насильство в сім`ї та дрібне хуліганство, оскільки це буде означати про безкарність такої поведінки та сприятиме продовженню циклу сімейного насильства та вчиненню дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З огляду на викладене судом не встановлено поважних причин неявки ОСОБА_1 до суду для розгляду справи, а тому вважає за можливе надати оцінку фактам, викладеним у протоколах про адміністративні правопорушення за відсутності останнього.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень підтверджена наступними дослідженими в судовому засіданні доказами.

За ст. 173 КУпАП:

1. Протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №719095 від 08.05.2020 р., в якому викладено обставини вчиненого правопорушення, яке мало прояв в пошкодженні ліфта в під?їзді будинку

АДРЕСА_4 . Показами свідка ОСОБА_3 , допитаного в судовому засіданні, який суду пояснив, що він є головою правління ОСББ «Мій дім» та проживає за адресою: АДРЕСА_5 . ОСОБА_1 є його сусдом і проживає в квартирі над його. Коли повернувся додому близько 17:50 години, то чув гуркіт в квартирі останнього. Пізніше стало відомо, що ОСОБА_1 пошкодив все майно в своїй квартирі. Близько 21:50 години почув, що зверху вниз полетіло розбите скло, а ОСОБА_1 стояв у вікні та погрожував тим, що буде пригати. Він викликав поліцію, але вони сказали, що зайти до квартири не зможуть, після чого вжив заходів, що приїхав наряд поліції, який і затягнув його назад до квартири. Зазначив, що ОСОБА_1 пошкодив майно не лише своєї квартири, а й обладнання під`їзду та ліфта. Звернув увагу, що всім відомо, що у нього постійні конфлікти з дружиною, яка спочатку викликає поліцію, а потім відмовляється від своєї заяви, скоріш за все через побоювання ОСОБА_1 .

За ч. 1 ст. 173-2 КУпАП:

1. Протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №719960 від 08.05.2020 р., в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а саме: дата та час (01.05.2020 р. о 21:26 годині), місце (АДРЕСА_1 ) та порушення допущені останнім, зокрема висловлювання погроз фізичною розправою та образ нецензурною лайкою на адресу дружини ОСОБА_2 , перебуваючи при цьому у стані алкогольного сп`яніння;

2.Заявою ОСОБА_2 від 01.05.2020 р., відповідно до якою остання просить поліцію прийняти міри відносно її колишнього чоловіка ОСОБА_1 , який погрожує фізичною розправою та вбивством, висловлюється нецензурною лайкою;

3. Письмовими поясненнями ОСОБА_2 , в яких зазначено, що її чоловік почав приходити за адресою її проживання, вибиває двері, погрожує їй та дітям, батькам; намагався вистрибнути з балкону.

Дослідивши наведені вище докази, суд приходить до наступних висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про попередження насильства в сім`ї», насильство в сім`ї це будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї по відношенню до іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 173-2 КУпАП складом адміністративного правопорушення є вчинення насильства в сім ї, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Хоча 01.06.2020 р. ОСОБА_2 і надано до суду заяву, в якій остання просить не проводити розгляд справи відносно її чоловіка ОСОБА_1 , оскільки хуліганські дії та насильство в сім`ї він не здійснював, проте суд не може прийняти її до уваги, оскільки вона не підтверджена особистими показами ОСОБА_2 під час судового розгляду. На неодноразові виклики в судові засідання ОСОБА_2 не з`явилася. Крім того, з огляду на показання свідка ОСОБА_3 можна дійти висновку про те, що потерпіла дійсно зазнає психологічного та фізичного впливу з боку свого чоловіка ОСОБА_1 , а тому до останнього необхідно застосувати відповідні заходи впливу, що сприятиме подальшому захисту прав та інтересів ОСОБА_4 .

Оцінюючи викладені докази, суд приходить до висновку, що останні узгоджуються між собою щодо часу, місця та обставин, вчинених ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, ставити їх під сумнів підстав немає, оскільки останні вказують на наявність в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності, адміністративних правопорушень, передбачених як ст. 173, так і ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Наведене вказує, що ОСОБА_1 своїми діями демонстрував неповагу до суспільного порядку, а також байдуже ставився до законів і встановлених правил поведінки, крім того вчинив насильство в сім`ї по відношенню до своєї дружини.

При вирішенні питання щодо міри адміністративної відповідальності виходжу з наступного.

Відповідно до вимог ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Оскільки ОСОБА_1 вчинив два адміністративних правопорушення, які розглядаються одночасно одним і тим же органом, у відповідності до ч. 2 ст. 36 КУпАП стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи викладене вище, характер та обставини вчинених правопорушень, відсутність обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність правопорушника, суд приходить до висновку про необхідність застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, у зв`язку з чим на вимогу п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 420,40 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 33, 36, 40-1, 173, ч. 1 ст. 173-2, ст. ст. 250-252, 280, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 173-2, ст. 173 КУпАП та у відповідності до ч. 2 ст. 36 КУпАП накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

(Рахунок отримувача: UA0021002, Одержувач УК у м. Херсоні /м Херсон/ 21081100, Код отримувача(код за ЄДРПОУ) 37959779, Банк отримувач Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходів бюджету: 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 420 (чотирьохсот двадцяти) гривень 40 (сорока) копійок.

(Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Роз`яснити ОСОБА_1 , що згідно ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу в установлений законом строк постанова про адміністративне стягнення згідно із ст. 308 КУпАП буде надіслана для примусового виконання до відділу Державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцем знаходження його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя: Л.В. Валігурська