печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2020 року суддя Печерського районного суду м. Києва Шапутько С. В., за участю секретаря Галаган Г. О., особи, що притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , прокурора Сказка Р. І., розглянувши матеріали, що надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 172-9 КУпАП, -

встановив:

До Печерського районного суду м. Києва з Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 172-9 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення №1 від 15.05.2020).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 4 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) Національне агентство є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Статтями 8, 10 Закону передбачено, що організаційне, інформаційно-довідкове та інше забезпечення діяльності Національного агентства здійснює його апарат, працівниками якого є державні службовці, а також інші працівники, які виконують функції з обслуговування.

ОСОБА_1 у 2009 році вступив на державну службу та 19.08.2009 склав Присягу державного службовця.

Частиною другою статті 1 Закону України « Про державну службу визначено, що державний службовець - це громадянин України, займає посаду державної служби в органі державної влади, його апараті, одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу.

Наказом Голови Національного агентства від 06.07.2018 № 504-к/тр ОСОБА_1 з 09.07.2018 призначено на посаду керівника Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя апарату Національного агентства.

Згідно з пунктом 2 Закону України «Про державну службу» посади керівників та заступників керівників структурних підрозділів державних органів незалежно від рівня юрисдикції таких державних органів віднесено до категорії «Б» посад державної служби.

Особи, посади яких належать до посад державної служби категорії «А» або «Б» є службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище згідно з приміткою до статті 50 Закону.

Наказом Голови Національного агентства від 17.01.2020 № 15-к/тр ОСОБА_1 звільнено за угодою сторін із вказаної посади.

Таким чином, у період вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 був посадовою особою Національного агентства та підлягає відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, враховуючи наступне.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 11 Закону до повноважень Національного агентства належить здійснення контролю та перевірки декларацій суб`єктів декларування.

Положеннями статті 48 Закону передбачено, що Національне агентство проводить повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація); порядок проведення такої перевірки визначається Національним агентством.

Частиною першою статті 50 Закону визначено, що повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів і може здійснюватися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності.

У разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду в порядку, визначеному Національним агентством. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції (частина третя статті 12 Закону).

Частиною першою статті 8 КУпАП встановлено, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Відповідно до пункту 12 розділу ІІІ Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства від 10.02.2017 № 56, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.02.2017 за № 201/30069, у редакції, що діяла під час вчинення правопорушення (далі - Порядок), повна перевірка декларації здійснюється упродовж 60 календарних днів з дня прийняття Рішення про проведення перевірки. У разі необхідності строки проведення повної перевірки декларації можуть бути продовжені, але не більше ніж на сукупний строк у 30 календарних днів.

За результатами проведення повної перевірки декларації Національним агентством приймаються рішення про результати здійснення повної перевірки декларації (пунктом 1 розділу ІV Порядку).

Пунктом 2 розділу ІV Порядку передбачалося, що якщо в результаті повної перевірки декларації було встановлено відображення у декларації недостовірних відомостей, неточну оцінку задекларованих активів, наявність конфлікту інтересів або ознак незаконного збагачення, в Рішенні про результати здійснення повної перевірки декларації додатково наводяться обґрунтування відповідних висновків, у тому числі посилання на матеріали, які стали підставою для висновку, та враховуються пояснення суб`єкта декларування. При цьому разом з Рішенням про результати здійснення повної перевірки декларації Національне агентство приймає рішення щодо направлення Рішення про результати здійснення повної перевірки декларації до спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції з урахуванням положень статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно з Регламентом Національного агентства, затвердженого рішенням № 1 від 12.04.2016 (зі змінами), в редакції, затвердженій рішенням Національного агентства від 26.07.2019 № 2168, що діяла під час вчинення правопорушення (далі - Регламент), основною формою роботи Національного агентства як колегіального органу до 18.10.2019 були засідання. Національне агентство у межах своїх повноважень приймало рішення, організовувало і контролювало їх виконання.

Відповідно до Положення про Департамент перевірки декларацій та моніторингу способу життя, затвердженого рішенням Національного агентства від 13.04.2018 № 722, що діяло під час вчинення правопорушення (далі - Положення про Департамент) на Департамент перевірки декларацій та моніторингу способу життя (далі - Департамент) покладалося забезпечення контролю та перевірки декларацій суб`єктів декларування; виявлення порушень, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, надсилання до інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції матеріалів, що свідчать про факти таких правопорушень.

Підпунктами 7, 12 пункту 4, пунктом 6 розділу VI Положення про Департамент передбачалося, що Керівник Департаменту забезпечує виконання рішень Національного агентства, доручень Голови Національного агентства, відповідного члена Національного агентства та керівника апарату; відповідно до своїх повноважень забезпечує роботу Департаменту з питань проведення повних перевірок відомостей суб`єктів декларування; несе персональну відповідальність за виконання покладених на Департамент завдань.

Зважаючи на вищевикладені норми законодавства та відомчих актів, ОСОБА_1 , будучи службовою особою органу держаної влади, не вживав передбачених законом заходів у разі виявлення корупційного правопорушення за наступних обставин.

На підставі повідомлення Генеральної прокуратури України Національним агентством були прийняті рішення від 08.06.2018 № 1077 та № 1078 про проведення повних перевірок декларацій за 2016 та 2017 роки, поданих начальником Прилуцького відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4.

Проведення повної перевірки доручено члену Національного агентства - заступнику Голови ОСОБА_2., через уповноважених осіб, зокрема заступника керівника відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_3.

Заступник Голови ОСОБА_2 як член Національного агентства, відповідно до підпунктів 2.5 та 2.6 Регламенту забезпечував в межах компетенції виконання рішень Національного агентства, здійснював повноваження та координував роботу структурних підрозділів апарату Національного агентства відповідно до визначеного Національним агентством розподілу функціональних обов`язків; готував питання на розгляд Національного агентства, брав участь у його засіданнях та голосуванні, при здійсненні своїх повноважень мав право на підставі доручення Національного агентства проводити перевірки з питань, які віднесено до повноважень Національного агентства.

Згідно із Посадовою інструкцією заступника керівника Відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя, затвердженою 20.04.2018 в. о. керівника апарату Писаренком О. О., ОСОБА_3 забезпечував організацію здійснення контролю та перевірок декларацій суб`єктів декларування та організацію виявлення порушень, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних правопорушень, організовував надсилання до інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень. Заступник керівника Відділу під час виконання службових обов`язків за погодженням з керівником Відділу та керівником Департаменту взаємодіє у встановленому порядку з працівниками самостійних структурних підрозділів апарату Національного агентства.

Рішеннями від 03.08.2018 № 1606 та № 1607 члени Національного агентства продовжили строки проведення повної перевірки декларацій, поданих начальником Прилуцького відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4., за 2016 та 2017 роки на 30 календарних днів.

Забезпечення виконання рішень Національного агентства, доручень Голови, відповідного члена Національного агентства та керівника апарату, а також забезпечення роботи Департаменту з питань проведення повних перевірок відомостей суб`єктів декларування покладалися на Керівника Департаменту, тобто ОСОБА_1 (підпункти 7, 12 пункту 4 розділу VI Положення про Департамент).

Керівник Департаменту ОСОБА_1., був обізнаний з тим, що термін проведення повних перевірок декларацій, поданих ОСОБА_4 за 2016, 2017 роки, завершився 07.09.2018.

Зазначена обставина підтверджується тим, що ОСОБА_1 , за результатами розгляду неодноразових звернень, листами від 29.10.2018 № 45-04/49694/18, від 17.12.2018 № 45-04/62727/18, інформував ОСОБА_4 про завершення повних перевірок його декларацій та вжиття заходів щодо підготовки проектів рішень про результати повної перевірки декларацій, які будуть розглянуті Національним агентством у встановленому порядку, а також узгоджував позицію Департаменту під час розгляду запиту на інформацію від 19.03.2019 № ЗІ-243/19 (вих. лист від 25.03.2019 № 94-07/22845/19).

Окрім того, член Національного агентства - заступник Голови Національного агентства ОСОБА_2 неодноразово доручав керівнику Департаменту ОСОБА_1 (службові записки від 13.09.2018 № 61-01/2/12546/18, від 12.03.2019 № 61-01/2/4423/19, від 28.05.2019 № 61-01/2/9659/19) вжити заходи щодо підготовки проєкту рішення повної перевірки декларації ОСОБА_4 за 2016 та 2017 роки.

Проте, ОСОБА_1 як керівник Департаменту, несучи персональну відповідальність за виконання покладених на Департамент завдань відповідно до Положення про Департамент, забезпечив підготовку уповноваженою особою проєктів рішень про результати перевірки декларацій поданих ОСОБА_4 за 2016, 2017 роки - 06.07.2019, тобто через 272 дні після завершення строку перевірки (07.09.2018), а завізував їх, лише, 23.07.2019.

Так, за результатами проведеної повної перевірки декларації за 2016 рік, поданої ОСОБА_4 , уповноваженою особою Національного агентства ОСОБА_3 підтверджено наявність у його діях ознак кримінального правопорушення, передбаченого статтею 366-1 Кримінального кодексу України, зазначених у листі Генеральної прокуратури України, та підготовлений проект обґрунтованого висновку щодо виявлення ознак правопорушення пов`язаного з корупцією, проєкти рішень «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік, поданої ОСОБА_4 , начальником Прилуцького відділу поліції ГУНП в Чернігівській області»; «Про затвердження обґрунтованого висновку щодо виявлення ознак правопорушення, пов`язаного з корупцією, та направлення рішення «Про результати повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік, поданої ОСОБА_4 , начальником Прилуцького відділу поліції ГУНП в Чернігівській області до Генеральної прокуратури України» та Пояснювальну записку до проекту рішення Національного агентства з питань запобігання корупції «Про затвердження обґрунтованого висновку щодо виявлення ознак правопорушення, пов`язаного з корупцією, та направлення рішення «Про результат повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік, поданої ОСОБА_4 , начальником Прилуцького відділу поліції ГУНП в Чернігівській області до Генеральної прокуратури України» (далі - проєкти рішень та обґрунтованого висновку).

23.07.2019 зазначені вище проєкти були завізовані без зауважень керівником Департаменту ОСОБА_1 , що свідчить про погодження їх форми та змісту, а відповідно й згоди з наявністю у діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, передбаченого статтею 366-1 Кримінального кодексу України.

Відповідно до пункту 7.3 Регламенту Національного агентства проєкт порядку денного засідання Національного агентства, затверджує його Голова після погоджувальної наради не пізніше ніж за 1 робочий день до засідання. Пропозиції про включення питань до порядку денного подаються членом Національного агентства, або керівником самостійного структурного підрозділу за погодженням з членом Національного агентства, до самостійного структурного підрозділу, відповідального за організацію засідань Національного агентства, до 12 години середи, яка передує засіданню Національного агентства.

У переддень засідання Національного агентства проводиться погоджувальна нарада за участю членів Національного агентства для формування проекту порядку денного засідання Національного агентства (пункт 7.2 Регламенту).

Незважаючи, що у період з 23.07.2019 по 27.09.2019 відбулося 12 засідань Національного агентства на яких, зокрема затверджувались проєкти рішень про результати повних перевірок суб`єктів декларування, ОСОБА_1 , як особою, згідно з підпунктами 7, 12 пункту 4, пунктом 6 розділу VI Положення Департамент, відповідальною за забезпечення роботи Департаменту з питань проведення повних перевірок відомостей суб`єктів декларування, не забезпечено включення підготовлених ОСОБА_3 проєктів рішень до порядку денного чергового засідання Національного агентства.

Усупереч рішень Національного агентства № 1606 та № 1607, пункту 12 Порядку, пункту 7.8 Регламенту, ОСОБА_1 лише 27.09.2019 (через 66 днів з дня візування) організував передачу до Управління організаційно-адміністративного забезпечення, підписаних ним службових записок № 41-03/16460/19, № 41-03/16461/19 та № 41-03/16462/19 з пропозиціями щодо включення до порядку денного чергового засідання Національного агентства проєктів рішень та обґрунтованого висновку.

Крім цього, пункт 7.10 Регламенту передбачає проведення юридичною службою експертизи проєктів рішень.

Згідно з пунктом 7.8 Регламенту для розгляду на засіданні Національного агентства, до самостійного структурного підрозділу, відповідального за організацію засідань Національного агентства, членом Національного агентства, самостійним структурним підрозділом, відповідальним за підготовку питання для розгляду на засідання Національного агентства, подається в друкованому та електронному вигляді:

- завізований проект рішення Національного агентства;

- пояснювальну записку з необхідним обґрунтуванням і прогнозом очікуваних наслідків від реалізації рішення (за необхідності);

- порівняльну таблицю;

- таблицю розбіжностей з переліком зауважень та пропозиції до проекту рішення і висновком самостійного структурного підрозділу, відповідального за підготовку питання, щодо врахування/неврахування зауважень та пропозицій (за необхідності);

- інші документи (за необхідності).

Передачу проєктів рішень та обґрунтованого висновку до Управління правового забезпечення для проведення відповідної експертизи було забезпечено в. о. Керівника Департаменту Юлією Шевченко службовою запискою № 41-03/16142/1920.09.2019 (через 59 днів з дня візування).

ОСОБА_1 , усупереч пунктів 7.8, 7.10 Регламенту, не вжито жодних заходів до врахування зауважень Управління правового забезпечення від 23.09.2019 до проєктів рішень та обґрунтованого висновку.

За таких обставин, проекти рішень та обґрунтованого висновку 02.10.2019 повернуті до Департаменту.

Надалі, член Національного агентства - заступник Голови ОСОБА_2 , у порядку встановленому пунктом 2.9 Регламенту, службовими записками від 11.10.2019 № 61-01/2/17230/19 та від 17.10.2019 № 61-01/2/17436/19 давав доручення Департаменту підготувати таблицю розбіжностей з переліком зауважень та пропозицій до проєкту рішення і висновком самостійного структурного підрозділу, відповідального за підготовку питання для внесення результатів повної перевірки декларації ОСОБА_4 на розгляд Національного агентства.

Незважаючи на те, що у період з 02.10.2019 по 17.10.2019 відбулося 4 засідання Національного агентства на яких затверджено рішення щодо результатів перевірок декларацій 76 осіб, ОСОБА_1 , всупереч підпунктам 7, 12 пункту 4, пункту 6 розділу VI Положення про Департамент, пунктами 7.8, 7.10 Регламенту:

- вказівки члена Національного агентства - заступника Голови Національного агентства ОСОБА_2 не виконав;

- належну підготовку результатів перевірки декларацій ОСОБА_4 за 2016 рік та відповідного обґрунтованого висновку для внесення на погоджувальну нараду Національного агентства не забезпечив;

- пропозиції щодо включення підготовлених уповноваженою особою проєктів рішень до порядку денного чергового засідання Національного агентства не вніс.

Законом України від 02.10.2019 № 140-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення ефективності інституційного механізму запобігання корупції» (набрав чинності 18.10.2019), унесено ряд змін до Закону, зокрема й у частині форми урядування Національного агентства (її змінено з колегіальної на одноосібну).

Таким чином, з 18.10.2019 була відсутня інституційна можливість оформлення результатів здійснення повних перевірок декларацій, розпочатих відповідно до Порядку.

Разом з цим, пункт 12 частини першої статті 12 Закону наділяє Національне агентство правом ініціювати вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень та надсилати до інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень.

Ініціювання вжиття таких заходів та направлення відповідних матеріалів перевірки до інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції ОСОБА_1 після 17.10.2020 не здійснювалося.

Водночас 21.02.2020 (після звільнення ОСОБА_1 ) на підставі пункту 12 частини першої статті 12 Закону матеріали повної перевірки декларацій ОСОБА_4 за 2016 та 2017 роки направлені Національним агентством до Державного бюро розслідувань.

Згідно з відповіддю Державного бюро розслідувань від 03.03.2020 № 1618зкп/10-06-2816/10 зазначені документи долучені до матеріалів кримінального провадження та будуть враховані під час проведення досудового розслідування.

Таким чином, на думку головного спеціаліста відділу внутрішнього контролю Управління внутрішнього контролю Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_5 , ОСОБА_1 як керівник Департаменту, маючи відповідні повноваження (визначені статтями 11, 12, 48, 50 Закону, пунктом 12 розділу ІІІ, пунктом 2 розділу IV Порядку, пунктами 7.3, 7.8, 7.10 Регламенту, підпунктів 7, 12 пункту 4, пункту 6 розділу VI Положення про Департамент), та будучи обізнаним щодо наявності за результатами перевірки декларації ОСОБА_4 за 2016 та 2017 роки ознак правопорушення, передбаченого статтею 366-1 Кримінального кодексу України, не вжив заходів щодо протидії корупції, з моменту погодження (візування) проектів рішень та обґрунтованого висновку (23.07.2019) до свого звільнення з Національного агентства (17.01.2020).

Отже, на думку головного спеціаліста відділу внутрішнього контролю Управління внутрішнього контролю Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , будучи суб`єктом правопорушення у статті 172-9 Кодексу України про адміністративні правопорушення, як службова особа органу державної влади, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику, не вжив передбачених законом заходів у разі виявлення корупційного правопорушення.

У судовому засіданні особа, що притягається до адміністративної відповідальності, свою вину не визнала. Так, обґрунтовуючи свою позицію, ОСОБА_1 зазначив, що на момент проведення перевірки декларації ОСОБА_4 неможливо було виявити корупційне правопорушення, оскільки правопорушення, передбачене ст. 366-1 КК України відповідно до ст. 45 КК України було правопорушенням пов`язаним з корупцією. Крім того, ОСОБА_1 вказав, що посилання на виявлення правопорушення є безпідставними, оскільки факт виявлення правопорушення міг бути лише у випадку прийняття Національним агентством з питань запобігання корупції, як колегіальним орган, відповідного рішення.

До того ж ОСОБА_1 пояснив суду, що обставини, які зазначені у протоколі, не свідчать про невжиття передбачених законом заходів у разі виявлення корупційного правопорушення, а є звичайною практикою роботи апарату Національного агентства. Так, ОСОБА_1 зазначив, що відповідно до статистики за 2017 рік, з-поміж усіх проведених повних перевірок лише у 20 % було прийнято відповідне рішення Національного агентства. Крім того, в 2018 та 2019 році кількість перевірок, які були розпочаті та були завершені, була неспівмірною з можливостями Департаменту, оскільки лише 20 осіб забезпечували його діяльність.

Прокурор у судовому засіданні просив взнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-9 КУпАП, та накласти стягнення у виді штрафу в розмірі 3 400 гривень.

Суд, вислухавши позицію особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурора, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та матеріали, які надані в судовому засіданні, дійшов наступного висновку.

Наказом Голови Національного агентства від 06.07.2018 № 504-к/тр ОСОБА_1 з 09.07.2018 призначено на посаду керівника Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя апарату Національного агентства /том 2 а. м. 73/.

Наказом Голови Національного агентства від 17.01.2020 № 15-к/тр ОСОБА_1 звільнено за угодою сторін із вказаної посади /том 2 а. м. 74/.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 1 від 15.05.2020, ОСОБА_1 як керівник Департаменту, маючи відповідні повноваження (визначені статтями 11, 12, 48, 50 Закону, пунктом 12 розділу ІІІ, пунктом 2 розділу IV Порядку, пунктами 7.3, 7.8, 7.10 Регламенту, підпунктів 7, 12 пункту 4, пункту 6 розділу VI Положення про Департамент), та будучи обізнаним щодо наявності за результатами перевірки декларації ОСОБА_4 за 2016 та 2017 роки ознак правопорушення, передбаченого статтею 366-1 Кримінального кодексу України, не вжив заходів щодо протидії корупції, з моменту погодження (візування) проектів рішень та обґрунтованого висновку (23.07.2019) до свого звільнення з Національного агентства (17.01.2020).

Частиною 1 статті 172-9 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за невжиття передбачених законом заходів посадовою чи службовою особою органу державної влади, посадовою особою місцевого самоврядування, юридичної особи, їх структурних підрозділів у разі виявлення корупційного правопорушення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, виходячи зі змісту протоколу, за результатами проведеної повної перевірки декларації за 2016 рік, поданої ОСОБА_4 , уповноваженою особою Національного агентства ОСОБА_3 підтверджено наявність у його діях ознак кримінального правопорушення, передбаченого статтею 366-1 Кримінального кодексу України, та підготовлений проект обґрунтованого висновку щодо виявлення ознак правопорушення пов`язаного з корупцією.

23.07.2019 зазначені проекти були завізовані без зауважень керівником Департаменту ОСОБА_1 , що свідчить про погодження їх форми та змісту, а відповідно й згоди з наявністю у діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, передбаченого статтею 366-1 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Цією ж нормою також визначено термін корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Відповідно до примітки до ст. 45 КК України (у редакції, яка діяла на час проведення повної перевірки декларацій ОСОБА_4 ) корупційними злочинами відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Отже, на час проведення повної перевірки декларацій ОСОБА_4 , підготовки проектів рішень за їх результатами та візування зазначених проектів ОСОБА_1 , злочин, передбачений ст. 366-1 КК України, не належав до корупційних правопорушень.

Вказане також підтверджується матеріалами, які були додані до протоколу про адміністративне правопорушення № 1 від 15 травня 2020 року, зокрема обґрунтованим висновком щодо виявлення ознак правопорушення пов`язаного з корупцією, з якого вбачається, що в діях ОСОБА_4 виявлено ознаки правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачено ст. 366-1 КК України /том 1 а м. 103-106/.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-9 КУпАП, виражається у невжитті передбачених законом заходів у разі виявлення корупційного правопорушення, тобто бездіяльність суб`єкта адміністративного правопорушення щодо обов`язку для вжиття передбачених законом заходів у разі виявлення корупційного правопорушення.

Оскільки передумовою притягнення особи до відповідальності за ч. 1 ст. 172-9 КУпАП є встановлення ознак вчинення іншою особою саме корупційного правопорушення, а не правопорушення, пов`язаного з корупцією, як це зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку, що в даному випадку відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-9 КУпАП.

До того ж ознакою адміністративно правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-9 КУпАП, є невжиття посадовою чи службовою особою органу державної влади заходів, передбачених законом.

Тож заходи, які має вживати особа, мають бути визначені саме законом, а не підзаконними актами.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» (у редакції, яка діяла на час проведення повної перевірки декларацій ОСОБА_4 ) у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Отже, ОСОБА_1 , як керівник Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя, не мав безпосередньо повноважень, визначених законом, на здійснення вимог ч. 3 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції», зокрема на затвердження обґрунтованого висновку та надсилання його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції.

Згідно ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Одним із принципів верховенства права є принцип правової визначеності (рішення Європейського суду з прав людини «Христов проти України» від 19 лютого 2009 року). Правова визначеність полягає у тому, щоб норми актів були зрозумілими, точними і гарантували, що ситуація та правовідносини будуть передбачуваними. У іншому випадку неможливо забезпечити однакове застосування положень законів, що унеможливлює необмежене їх трактування в правозастосовній практиці й неминуче призводить до сваволі.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, з вимогою, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення № 1 від 15.05.2020 про те, що ОСОБА_1 , як керівник Департаменту, маючи відповідні повноваження та будучи обізнаним щодо наявності за результатами перевірки декларації ОСОБА_4 за 2016 та 2017 роки ознак правопорушення, передбаченого статтею 366-1 Кримінального кодексу України, не вжив заходів щодо протидії корупції, не базується на вимогах закону.

У зв`язку з вищезазначеним суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-9 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 172-9, 245, ст. 247, 280, 283, 284 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції», суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-9 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у встановленому законом порядку протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя С. В. Шапутько