Справа №: 310/4071/20
3/310/2010/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

19 серпня 2020 року м. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Вірченко О.М., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Бердянського ВП ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 10 червня 2020 року серії АПР18 625525 24 травня 2020 року о 12 год. 00 хвил. ОСОБА_1 , перебуваючи біля будинку № 67 по вул. Лютеранській в м. Бердянську, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнав та пояснив наступне. Він мешкає в АДРЕСА_2 , а ОСОБА_2 в будинку АДРЕСА_3 . 24 травня 2020 року ОСОБА_1 разом з ОСОБА_3 проходили повз відкрите вікно будинку ОСОБА_2 . ОСОБА_3 висловив свою думку з приводу каналізаційної труби, що виходить з будинку ОСОБА_2 у двір ОСОБА_1 . У відповідь дружина ОСОБА_2 , яка знаходилась в будинку, через відкрите вікно висловилась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 та кинула в них частину пластикової труби. Після цього ОСОБА_2 та його дружина ОСОБА_4 вийшли у двір, де вона частиною труби нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_1 , а ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_1 викликав поліцію та швидку допомогу. Під час вказаних подій ОСОБА_1 нецензурною лайкою не висловлювався. 01 червня 2020 року у ОСОБА_1 в поліції за вказаною подією прийняли заяву про притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_2 .

Захисник Панченко О.П. пояснив, що під час вказаних в протоколі подій ОСОБА_1 нецензурною лайкою не висловлювався. Натомість, він в даному випадку є потерпілою особою, оскільки ОСОБА_2 наніс йому тілесні ушкодження, в результаті побиття ОСОБА_1 має діагноз контузія ока. На даний час за заявою ОСОБА_1 щодо події, яка відбулась 24 травня 2020 року, поліцією відкрито кримінальне провадження відносно ОСОБА_2 . Просив закрити провадження у справі в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Свідок ОСОБА_5 пояснив, що 24 травня 2020 року він знаходився у ОСОБА_1 . Близько 12 год. останній вийшов відкрити хвіртку ОСОБА_3 . Коли ОСОБА_1 та ОСОБА_3 повернулись в будинок, вони повідомили, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 нанесли їм тілесні ушкодження ОСОБА_6 зазначив, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на протязі останніх трьох років виникають конфлікти з приводу того, що ОСОБА_2 не чистить свою зливну яму, яка знаходиться біля паркану ОСОБА_1 . Зауважив, що в березні 2020 року ОСОБА_1 переніс інсульт, він спокійна та врівноважена особа, нецензурною лайкою не висловлюється.

Свідок ОСОБА_3 пояснив, що 24 травня 2020 року він прийшов до ОСОБА_1 , який зустрів його у хвіртки. Проходячи повз каналізаційну трубу, що виходить з будинку ОСОБА_2 , свідок висловився, що зливи з цієї труби будуть заливати двір ОСОБА_1 . У відповідь з відкритого вікна будинку ліворуч ОСОБА_3 почув на свою адресу нецензурну лайку від жінки, яка кинула в них частину пластикової труби, після чого вийшов ОСОБА_2 , схопив за одяг ОСОБА_3 , повалив його на землю. В результаті вказаних дій у свідка були розбиті окуляри. У ОСОБА_1 було червоне око, йому викликали швидку допомогу. ОСОБА_1 викликав поліцію, поліцейські опитали свідка та ОСОБА_1 . Зазначив, що під час бійки нецензурною лайкою висловлювалась лише дружина ОСОБА_2 , ОСОБА_1 нецензурною лайкою не висловлювався.

Свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , поліцейські СРПП № 1, пояснили, що 24 травня 2020 року вони у складі екіпажу приїхали за викликом ОСОБА_2 . Під час конфлікту присутніми не були. ОСОБА_7 опитував ОСОБА_2 з дружиною, а ОСОБА_8 ОСОБА_1 . Було з`ясовано, що між вказаними особами виник конфлікт, у якому сторони вважали винними один одного. У них були відібрані заяви, пояснення, після чого зібрані матеріали передані до чергової частини відділу поліції.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

У відповідності із ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Згідно із ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням є протиправна, винна діяльність чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління.

Ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивною стороною правопорушення за ст. 173 КУпАП є прямий умисел на порушення громадського порядку. При цьому імперативною складовою наявності в діях особи адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є те, що дії особи повинні порушувати громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до роз`яснень, наданих в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин вчинення ним кримінально караних дій.

Як хуліганство дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу; особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства.

Таким чином, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою

Висловлювання нецензурних слів під час сварки або конфлікту утворює дрібне хуліганство лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

Правовим висновком Верховного Суду України, сформульованим в рішенні від 04 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), надано юридичну характеристику складу злочину хуліганство та пояснена відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи в цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» ЄСПЛ підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення у вигляді дрібного хуліганства, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Матеріали адміністративної справи, крім заяви ОСОБА_2 , його пояснень та пояснень ОСОБА_4 , які є зацікавленими особами, не містять доказів порушення ОСОБА_1 громадського порідку. ОСОБА_1 та свідки пояснили суду, що конфліктна ситуація 24 травня 2020 року виникла внаслідок тривалого непорозуміння між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , першою конфлікт розпочала ОСОБА_4 , яка виражалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_3 , нанесла останнім тілесні ушкодження. В свою чергу, дії ОСОБА_1 були направлені на захист від неправомірних дій ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , умислу на порушення громадського порядку ОСОБА_1 не мав, нецензурною лайкою не виражався, натомість висловлювалась нецензурною лайкою ОСОБА_4 .

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Перевіривши матеріали справи, керуючись вимогами ст. 62 Конституції України і ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини про те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь; кожна людина вважається невинною доти, поки її вину не буде доведено згідно з законом, вважаю, що винуватість ОСОБА_1 в скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, належним чином не підтверджується, а тому провадження по справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 130, 247, 266, 283 КУпАП, суддя

постановив:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП в зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На постанову протягом десяти днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду через Бердянський міськрайонний суд.

Суддя О.М. Вірченко