Провадження № 3/638/3521/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2020 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Семіряд І.В., розглянувши адміністративний матеріал відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає АДРЕСА_1

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.10.2019 визнано винним ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, призначено покарання.

06.08.2020 від ОСОБА_1 надішла заява про вирішенян питання про ухвалення додаткової постанови, в обгрунтування якої зазначено, що при виготовлені тексту постанови судом не буловисловлено думку щодо ст. 122-4 КУпАП.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Додаткове рішення згідно до процесуального закону суд постановляє, зокрема у разі, якщо стосовно певної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалене рішення (п.1 ч.1 ст.270 ЦПК України, п.1 ст.252 КАС України).

Разом з тим, КУпАП не містить інституту додаткового рішення. Тож, ним не врегульований випадок, коли стосовно певної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази та давали пояснення, не ухвалене рішення.

Однак, відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, що містяться у Постанові «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя» від 01.11.1996 № 9, відмова у судочинстві на підставі неясностей, неузгодженості або відсутності відповідного законодавства не допускається.

У разі відсутності у КупАП безпосереднього врегулювання випадку, коли ухвалюється додаткове рішення, застосовуються норми процесуального законодавства, які регулюють подібні за змістом правовідносини (аналогія закону ч.9 ст.10 ЦПК України, ч.6 ст.7 КАС). Як вбачається з вказаних норм права та іншого законодавства України, що регулює аналогію закону, вона (аналогія закону), зокрема в процесуальному законодавстві, існує як міжгалузевий інститут. Тож, за відсутності правового регулювання аналогії закону в КУпАП,правовою підставою для ухвалення додаткового рішення є саме аналогія процесуального закону, застосування якої спрямоване на заповнення пробілу та легітимацію судочинства у зазначеному випадку.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

19.09.2019 ОСОБА_1 після скоєнні ДТП залишив місце пригоди.

Вина у скоєнні зазначеного правопорушення підтверджується протоколом серія ДПР 18 №354772 від 27.09.2019, схемою, поясненнями.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

На виконання вимог ст. 33 КУпАП, при накладенні адміністративного стягнення, судом враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Приймаючи до уваги, що санкцією ст. 124 КУпАП, передбачено стягнення, більш суворе, ніж стягнення, передбачене ст. 122-4 КУпАП, суд приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 124, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 283-285 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В постанові Дзержинського райсуду м. Харкова від 25.10.2019 зазначити:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у скоєнні правопорушень, передбачених ст. 122-4, ст. 124 КУпАП та накласти адміністративне стягнення:

-по ст.122-4 КУпАП у вигляді штрафу 255, 00 гривень на користь держави.

-по ст. 124 КУпАП у вигляді штрафу 340,00 гривень на користь держави.

В силу ч. 2 ст. 36 КУпАП, остаточно накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, тобто санкції, передбаченої ст. 124 КУпАП, у вигляді штрафу 340 (триста сорок) гривень на користь держав

Додаткова постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Суддя: І.В. Семіряд