ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 633/499/19 Головуючий І інстанції -
Провадження № 33/818/91/20 Смирнов В.А.
Категорія: ч. 4 ст. 85 КУпАП Доповідач - Бездітко В.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ - Бездітко В.М.

за участю секретаря - Михайлюка А.В.

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

захисника ОСОБА_1 - адвоката - Тарасова О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_1 - адвоката Тарасова Олександра Станіславовича на постанову Печенізького районного суду Харківської області від 26 листопада 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

28 серпня 2019 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохорониий патруль» - ОСОБА_3. складено протокол про адміністративне правопорушення № 002657 стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Згідно з протоколом 28 серпня 2019 року о 04-10 год. ОСОБА_1 ловив рибу на Печенізькому водосховищі, Печенізького району, Харківської області, поблизу «Богданового острова» забороненим для любительського рибальства знаряддям лову - льосовими сітками в кількості 3 шт., з гумового човна (без назви). Вловив таку кількість риби: окунь - 18 шт., лящ - 32 шт., плітка - 103 шт., плоскирка - 84 шт., загальною вагою - 27,5 кг., чим порушив п. 3.15 "Правил любительського та спортивного рибальства України", та завдав збитки рибному господарству України на суму 17 357 грн, за що передбачена відповідальність згідно ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Постановою Печенізького районного суду Харківської області від 26 листопада 2019 року накладено на ОСОБА_1 адміністративний штраф на користь держави в розмірі 340 грн з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, а саме: гумового човна (без назви) з веслами, сітки з льоси L-60 м., h-1,5 м., a-35 мм в кількості 3 шт.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 384,20 грн.

Не погодившись з постановою суду захисник ОСОБА_1 - адвокат Тарасов О.С. подав апеляційну скаргу, в обґрунтування якої зазначає наступне.

З постановою суду першої інстанції не погоджується, вважає її необґрунтованою, незаконною та такою, що винесена з грубим порушенням адміністративного законодавства.

Зазначає, що відомості, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення не відповідають дійсності, а пояснення свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та відеозапис не підтверджують факт ловлі ОСОБА_1 риби сітями, як основна кваліфікуюча ознака адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Посилається, що 28 серпня 2019 року ОСОБА_1 разом з друзями ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 приїхали до Печенізького водосховища в район «Богдана острова» відпочити та половити на «раколовки» раків. Сіток при собі не було, лише раколовка та резиновий човен з веслами.

Він взяв гумовий човен 2 раколовки та поставив раколовки. Коли плив назад, побачив у воді плавала пластикова пляшка у вигляді поплавка та зрозумів, що там стоять чиїсь сіті. В цей момент до нього підплив човен з мотором, в якій знаходилися двоє чоловіків, у одного з яких була рушниця. Вони не представилися, а почали пред`являти йому претензії. Підчепили його човен до свого. Кинули у воду «кішку» та дістали якісь сітки з рибою.

На березі співробітники рибоохорони перерахували рибу з мішка та склали протокол про адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП де він пояснив, що сіті не його, а він ловив раків.

Просить постанову Печенізького районного суду Харківської області від 26 листопада 2019 року скасувати та припинити провадження по справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , його захисника - адвоката Тарасова О.С., які апеляційну скаргу підтримали, просили її задовольнити, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ст. 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Ст. 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Ст. 63«Закону України «Про тваринний світ» встановлює відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП настає за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Згідно п. 3.15. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України 15.02.99 N 19, забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Відповідно до п. 4.6. Правил любительського і спортивного рибальства, дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі риби на водоймі загального користування -3 кг, на водоймі, закріпленими за громадськими об`єднаннями, а також ті, де впроваджене платне рибальство - 5 кг.

Пункт 6.1. Правил любительського і спортивного рибальства встановлює, що особи, винні в порушенні цих Правил рибальства, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку.

Вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, крім протоколу підтверджується:

- квитанцією про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, № 002657 від 28 серпня 2019 року (а.с. 3);

- описом-оцінки знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, виявлених у особи, яка підписана інспектором рибоохорони ОСОБА_3. та ОСОБА_1 у якого вилучено: сітки з льоси L-60 м., h-1,5 м., a-35 мм в кількості 3 шт., гумовий човен (без назви) з веслами - 1 шт., рибу окунь, пластирка, плітка, лящ у кількості 273 шт. (а.с. 4);

- рахунком матеріальної шкоди, відповідно до якого в наслідок незаконного вилову риби ОСОБА_1 заподіяно державі шкоди на суму 17 357 грн (а.с.6).

Відповідно до п. 2.1. розділу 2 «Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративне правопорушення затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України 09.04.2003 № 101» (далі за змістом - Інструкція), при вчиненні громадянами правопорушень уповноважені на те посадові особи органів рибоохорони згідно із ст. 255 КУпАП складають протокол про адміністративне правопорушення

(далі - протокол ) згідно з додатком 1.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У п. 52 рішення ЄСПЛ від 05.02.2008 року «Романаускас проти Литви» судом констатовано, що національний суд повинен переконатися, що провадження в цілому, зокрема спосіб отримання доказів, було справедливим.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 278 КУпАП за змістом якого орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення окрім іншого, повинен вирішити чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 256 КУпАП, при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права та обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП.

Положення п. 2.8. розділу 2 Інструкції, встановлюють, що протокол підписується особою, яка його склала, порушником і свідками, якщо вони є. У разі відмови порушника підписати протокол у ньому робиться запис про це, який засвідчується підписом особи, яка склала протокол, та іншими особами, які брали участь у виявленні правопорушення. Порушник має право додати до протоколу пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви відмови від підпису.

ОСОБА_1 таким правом скористався, надав пояснення, заперечень, зауважень щодо порушень державним інспектором законодавства при складанні протоколу за ч. 4 ст. 85 КУпАП, невідповідність внесених до протоколу даних, застосування відносно нього погроз не заявляв, протокол підписав в присутності свідка ОСОБА_2 (а.с. 2).

Державним інспектором протокол про адміністративне правопорушення № 002657 від 28 серпня 2019 року стосовно ОСОБА_1 складений в установленому законом порядку, відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, положенням Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративне правопорушення.

Матеріали справи не містять доказів того, що до ОСОБА_1 зі сторони інспектора або свідків було необ`єктивне ставлення. Ніяких доказів про порушення законодавства інспектором (висновок службового розслідування, оскарження дій, рішення суду, тощо) ОСОБА_1 суду не надав.

Відповідно, у районного суду та суду апеляційної інстанції відсутні підстави для визнання необ`єктивними доказів, якими підтверджено вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого 4 ст. 85 КУпАП.

З урахуванням вищевикладеного, при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 суд повно та всебічно встановив фактичні обставини правопорушень на підставі доказів наявних в матеріалах справи, досліджених в судовому засіданні, які оцінені судом першої інстанції в їх сукупності, у відповідності з вимогами ст. ст. 251, 252 КУпАП, що відображено у мотивувальній частині постанови суду та постановив рішення, яке відповідає вимогам ст. ст. 245, 280, 283 КУпАП.

Зібрані докази у справі про адміністративне правопорушення стосовно апеляційний суд визнає належними, допустимими та такими, що відповідають вимогам ст. 251 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги, про те, що у ОСОБА_1 були лише раколовки, апеляційний суд відхиляє.

Згідно з відеозаписом події, опису-оцінки знарядь лову жодні раколовки не зафіксовані та у ОСОБА_1 не вилучались.

Крім того, під час спілкування з інспекторами ОСОБА_1 повідомляє, що у лісі відпочиває сам, що спростовує доводи апеляційної скарги про спільний відпочинок ОСОБА_1 з друзями ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 .

З врахуванням викладеного, під час розгляду апеляційної скарги адвоката Тарасова О.С. апеляційним судом не встановлено неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

У справі Проніна проти України, № 63566/00, від 18 липня 2006 року ЄСПЛ вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Таким чином, питання чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Інші доводи, які б свідчили про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП в діях ОСОБА_1 при апеляційному перегляді не встановлені, а доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки встановлених районним судом обставин події.

Застосування Печенізьким районним судом Харківської до ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення адміністративного правопорушення відповідає характеру вчиненого правопорушення та меті адміністративного стягнення.

Враховуючи наведене відсутні підстави для зміни або скасування постанови Печенізького районного суду Харківської області від 26 листопада 2019 року.

Керуючись ст. ст. 245, 247, 251, 252, 256, 278, 280, 284, 294, 295 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_1 - адвоката Тарасова Олександра Станіславовича залишити без задоволення.

Постанову Печенізького районного суду Харківської області від 26 листопада 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду В.М. Бездітко