справа № 204/3148/20
провадження № 3/204/2674/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2020 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Некрасов О.О., розглянувши адміністративний матеріал у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Баку, громадянки України, працюючої ПП «Біолайт» економіст, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 434530 від 08 травня 2020 року, 09 квітня 2020 року ОСОБА_2 , за адресою АДРЕСА_1 , зробила репост сторінки в мережі інтернет, на Фейсбуці, інформація, яка була на сторінці, не знайшла свого підтвердження, своїми діями ОСОБА_2 вчинила правопорушення, передбачене ст. 173-1 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 провину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, суду пояснила, що 09 квітня 2020 року о 19 годині 48 хвилин вона в соцмережі Фейсбук зробила перепост картинки на свою приватну сторінку зі сторінки «Дніпро на карантині» посту адміністратора сторінки, який містив текст «З`явився орієнтований план пом`якшення карантину в Україні» та карантину з логотипом 24 каналу «Як Україна буде виходити з карантину». Сама вона цей пост не створювала, це був лише перепост зі сторінки, яка має спеціалізацію розміщувати інформацію про карантин, тому вона вважала, що в них на сторінці має бути достовірна інформація. Крім того, в пості вказувалось, що це орієнтовний план, що його лише обговорюють, один з проектів, та з інформацією, що можливо пом`якшить заходи карантину. Ніяким чином ця інформація не могла поширити паніку, а навпаки надавала надію на кращі умови перебігу карантину і в даній статті було зазначено, що даний план більш за все не буде прийнято. А деякі пункти того плану все ж таки були прийняті дійсно 24 квітня 2020 року на державному рівні. На момент зробленого нею перепосту ця інформація ще не була оголошена неправдивою та фейковою. Просила закрити провадження у справі в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно ст. 173-1 КУпАП адміністративна відповідальність настає за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Об`єктивна сторона зазначеного в протоколі правопорушення полягає у поширюванні неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Неправдивими чутками слід вважати будь-яке повідомлення, переважно усного характеру, про будь-кого та будь-що, що суперечить (не відповідає) дійсності (формальний склад).

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, на підтвердження провини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, надано протокол про адміністративне правопорушення, який на думку суду не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки у ньому належним чином не зазначено об`єктивну та суб`єктивну сторони адміністративного правопорушення, а саме не вказано, яким чином особою порушено суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, та які саме наслідки настали в результаті перепосту інформації на особисту сторінку в соціальній мережі, та чи могла інформація зазначена в перепості призвести до панічних настроїв населення чи порушити громадський порядок.

Долучений до матеріалів справи акт огляду інформаційних матеріалів розміщених на сторінці ОСОБА_2 в соціальній мережі «Facebook», та публікація в соціальній мережі «Facebook» зі сторінки Служби безпеки України, з приводу спростування інформації зі сторінки «Дніпро на карантині», не спростовує пояснення ОСОБА_2 в судовому засіданні.

Репост зроблений ОСОБА_2 зі сторінки «Дніпро на карантині» на особисту сторінку в соціальній мережі, був зроблений до того часу, як Службою безпеки України зазначена інформація була визнана неправдивою. Крім того, матеріалами справи не доведено, що публікація про послаблення карантину на особистій сторінці особи, могла дійсно призвести до панічного настрою населення чи порушення громадського порядку. А Акт огляду інформаційних матеріалів, розміщених з використанням облікового запису « ОСОБА_3 » на власній Інтернет-сторінці користувача соціальної мережі «Facebook» складений співробітником Управління Служби безпеки України в Дніпропетровській області майором ОСОБА_4 21 квітня 2020 року є лише суб`єктивною думкою зазначеної особи та не може бути належним та допустимим доказом можливого настання наслідків у виді панічних настроїв населення чи порушення громадського порядку, у зв`язку з репостом зазначеної статті.

За відсутності обєктивних доказів у справі на підтвердження викладених в протоколі обставин, суд вважає, що в діях особи відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008 року, заява № 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Враховуючи зазначене, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, керуючись положеннями ч. 3 ст. 62 Конституції України стосовно тлумачення сумнівів щодо доведеності вини на користь обвинуваченої особи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, у зв`язку з чим відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 173-1, 247, 283, 284, 290, 291 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя О.О. Некрасов