Справа № 375/600/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.08.2020 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дубановська І. Д. , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з СРПП №1 Рокитнянського ВП Миронівського ВП відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: в матеріалах справи відсутній, до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ст.173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

16 червня 2020 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал з СРПП №1 Рокитнянського ВП Миронівського ВП про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія АПР18 №202063 від 11 травня 2020 року:

ОСОБА_1 11 травня 2020 року близько 18 год. 20 хв. в смт Рокитне по вул. Ентузіастів вчинив хуліганські дії: брутально лаявся в громадському місці, бігав за громадянами та намагався вдарити, перебуваючи в п`яному вигляді, чим порушив громадський спокій, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином, заяв та клопотань до суду не надходило. За таких обставин, на підставі ст.268, 277-2 КУпАП, суд, виходячи з вище зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали, які надійшли до суду, суддя вважає, що справа підлягає закриттю за відсутністю у діях останнього складу правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173-2 ч.1 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Відповідно до ч.2 ст.277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173 КУпАП розглядаються судом протягом доби.

Враховуючи, що особа, яка притягається до адміністративно відповідальності, не була доставлена в судове засідання протягом доби, з урахуванням положень ст.268 КУпАП, щоб ОСОБА_1 мав можливість реалізувати в суді передбачені законом права, якими наділена особа, котра притягається до адміністративної відповідальності, зокрема права давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, користуватися юридичною допомогою тощо, останній викликався в судові засідання у найкоротші строки. Однак, в судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. Причини неявки суду не повідомив, заяв до суду не надходило. Згідно з ч.3 ст.268 КУпАП у разі ухилення особи від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу було піддано приводу, який не виконано.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Кодексом про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови), що приймається в конкретній справі. В ній зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації .

Відповідно до вимог ст.ст.245, 280, 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні а також інші обставини, які мають значення для справи.

Виходячи з положень ст.ст.8, 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що докази, надані на підтвердження вини ОСОБА_1 у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення, рапортів працівників поліції викликають розумні сумніви, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п.161, Series A заява №25), який застосовується при оцінці доказів, а також докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

У цій правовій позиції можна відокремити такі конструктивні ознаки: а) обов`язкова наявність сукупності ознак чи неспростовних презумпції; б) ознаки чи презумпції повинні бути достатньо вагомими; в) чіткими; г) взаємоузгодженими. Тому за відсутності таких ознак не можна констатувати, що правопорушення доведено «поза розумним сумнівом».

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові уповноваженої особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Оскільки судом встановлено, що явка особи в судове засідання обов`язкова, суддя вважає, що провадження у справі підлягає закриттю, так як в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.173, 245, 247 п.1, 256, 268, 280 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду протягом десяті днів через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області І.Д. Дубановська