Справа № 201/7130/20
Провадження № 3/201/3345/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 серпня 2020 року суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Наумова О.С., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли 30.07.2020р. з Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який працює, не одружений, має неповнолітніх дітей, зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 , притягується до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу серії ГП 310058 від 26.07.2020р. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 26.07.2020р. о 15 год. 30 хв., знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , знаходячись в приміщенні лікарні висловлювався в бік оточуючих нецензурною лайкою, образливо чіплявся.

Дії кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Під час розгляду справи судом ОСОБА_1 провину у скоєнні вищевказаного правопорушення не визнав та вказав, що подій, описаних у протоколі не було, а протокол містить ряд процесуальних недоліків та не відповідає тій копії, яка наявна у нього. Пояснив, що дійсно у нього виник конфлікт з медичним працівником на ґрунті неналежного виконання ним обов`язків з надання невідкладної медичної допомоги. Проте, жодних ознак хуліганства в цьому конфлікті не було, оскільки сварка мала місце виключно між ним і конкретним медичним працівником, спровокована останнім. Він ( ОСОБА_1 ) прибув до медичного закладу в ургентному порядку зв`язку із отриманням травми правої гомілки, яка мала ознаки порушення цілісності кістки. З рани постійно відбувався значний крововилив, він відчував нестерпний і наростаючий біль. Замість того, щоб негайно надати медичну допомогу, зробити обезболювання, медичний працівник займався особистими (не робочими) справами. Після першого зауваження, яке висловлено було спокійно і ввічливо, медичний працівник обурився, демонстративно став затягувати час, повільно записував анкетні дані. Вказані обставини стали причиною другого зауваження, яке внаслідок агресивної реакції медичного працівника переросло в конфлікт.

Вважав, що об`єктивна сторона правопорушення відсутня, оскільки ніяким чином дії не посягали на громадську мораль чи спокій громадян, а конфлікт мав суто особистий характер, тому жодної неповаги до суспільства не було продемонстровано.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасника справи, вважаю необхідним справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП провадженням закрити, з таких підстав.

Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність згідно зі ст. 173 КУпАП наступає за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Як вказано у протоколі ОСОБА_1 знаходився в приміщенні лікарні і висловлювався в бік оточуючих нецензурною лайкою, образливо чіплявся. При цьому, події відбувалися у приміщенні лікарні, однак не вказана назва медичного закладу, не конкретизовано саме місце правопорушення (кабінет лікаря чи інше приміщенні лікарні), у протоколі лише вказана адреса: пл. Соборна, 14.

Обов`язковою умовою наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є вчинення його у громадському місці.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005р. № 2899-1V. Також у правовій літературі є визначення та розуміння поняття громадського місця, під яким розуміють доступні для невизначеного кола осіб вулиці, площі, парки, транспортні магістралі, вокзали, пристані, аеропорти й інші громадські місця, тобто місця де складаються відносини між людьми, місця спілкування людей із метою задоволення різних життєвих потреб. Дане місце та спілкування людей і поведінка їх в даних місцях може зачіпати інтереси іншої особи, групи осіб чи суспільства.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Отже, однією із складових об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є, зокрема, вчинення вищенаведених дій в громадському місці, тобто місці скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства характеризується умисною виною та його обов`язковою ознакою є мотив явної неповаги до суспільства.

При викладенні суті адміністративного правопорушення в протоколі не зазначено в якому саме громадському місці правопорушник висловлювався нецензурною лайкою. Окрім того, сам факт вживання ненормативної лексики не є об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суд критично ставиться до того, що свідком і потерпілим у протоколі вказана одна й та сама особа ОСОБА_2 , яка надавала пояснення працівнику поліції, що ставить під сумнів об`єктивність оцінки доводів учасників при складенні протоколу про адміністративне правопорушення.

За таких обставин, враховуючи приписи ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП, винність ОСОБА_1 у вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП, суд вважає не доведеною.

Окрім того, оцінюючи на відповідність нормам КУпАП складений протокол і порівнюючи його з представленою суду копією, не може бути поза увагою залишене те, що у порушення ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі не вказано прізвище особи, яка його склала. У протоколі вказане неіснуюча адреса реєстрації ОСОБА_1 : АДРЕСА_3 , ді як він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

У копії протоколу вказано, що вчинене правопорушення, передбачене ч. 4 ст.173 КУпАП, якої не існує, і навпаки в оригіналі вказаний час вчинення правопорушення 15 год. 30 хв, а в копії він відсутній.

На підставі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно до вимог ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Відповідно до ст. 247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність складу адміністративного правопорушення.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

За таких обставин та враховуючи зазначені норми закону, суд приходить до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП слід закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого даною статтею.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 провадженням закрити, за відсутністю в його діях складу та події адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська особою, яка притягалася до адміністративної відповідальності, її представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Наумова О.С.