Код суду 233 № 233/3437/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2020 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Орчелота А.В., розглянувши матеріал про адміністративне правопорушення, який надійшов з Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП Донецької області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Костянтинівка, Донецької області, громадянин України, ПП « ОСОБА_1 », зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , якому роз`яснені права згідно ст.63Конституції України та ст. 268КУпАП,-

за ст.173КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення Серії АПР18 №733270 від 23.07.2020 року, відповідно до якого: гр-н ОСОБА_1 - 23 липня 2020 року о 12 годині 10 хвилин по вул. Промислова, 8(є) у м. Костянтинівка, Донецької області, порізав колеса на транспортному засобі «Renault Kangoo», державний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та заподіяв ОСОБА_2 матеріальну шкоду, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ст.173КУпАП.

Відповідно до ст.7КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч.1ст.9КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно із статтею 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом…

Згідно з п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 року при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства (ст. 296КК України) від дрібного (ст.173 КУпАП) слід виходити з того, що відповідно до ч.1 ст.296КК України хуліганство це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжувалося особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст.173 КУпАП.

Відповідно до п.5 вищевказаної постанови Пленуму Верховного Суду України за ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №733270 та додані до нього матеріали, суддею встановлено таке.

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_2 , останній пояснив, що 23 липня 2020 року після його відмови влаштовуватися на роботу водієм фури до громадянина на ім`я ОСОБА_3 , останній порізав 4 колеса на належному йому автомобілі.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_4 , остання пояснила, що 23 липня 2020 року, приблизно о 10 годині 00 хвилин вона разом з чоловіком приїхала в м. Костянтинівка щоб забрати заробітну платню та коли її чоловік відійшов, до їх автомобіля підійшов невідомий та порізав 4 колеса ножем. Як вона пізніше дізналася, між її чоловіком та невідомим стався конфлікт, внаслідок якого вказаний невідомий чоловік порізав колеса на належному їм автомобілі.

Згідно з письмовими поясненнями свідка ОСОБА_5 , останній пояснив, що 23 липня 2020 року йому подзвонив сусід та попросив про допомогу, оскільки в м. Костянтинівка невідомий чоловік порізав колеса на належному їм автомобілі марки «Renault Kangoo», державний номерний знак НОМЕР_1 , після чого ОСОБА_5 привіз ОСОБА_2 4 колеса їх зимової резини, та під час заміни коліс, невідомий на ім`я ОСОБА_6 знову прийшов та порізав ножем 1 переднє праве колесо.

Виходячи з викладеного, ОСОБА_1 , порушуючи громадський порядок та спокій громадян, пошкодив майно порізав, що найменше 4 колеса, заподіявши шкоду ОСОБА_2 , що охоплюється поняттям особлива зухвалість.

Злочинним визнається тільки таке грубе порушення громадського порядку, яке вчинене з мотивів явної неповаги до суспільства і супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом. З об`єктивної сторони хуліганство є суспільно небезпечною дією, яка спричинила істотну шкоду. Хуліганські дії можуть бути вчинені в будь якому місці, частіше це відбувається на вулицях, у парках, кінотеатрах, магазинах та інших громадських місцях. Як правило, такі дії вчиняються в присутності потерпілих та інших осіб. Аналіз ознак хуліганства дає підставу для висновку, що такі насильницькі дії, як умисне знищення чи пошкодження майна характеризують особливу зухвалість, тобто одну із ознак грубого порушення громадського порядку, що кваліфікується за ст.296КК України (Хуліганство).

Крім того, відповідно до Постанови ОП ККС ВС №420/1667/18 від 25 листопада 2019 року, за правилами п.6 ч.1 ст.242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Зазначені положення спрямовані насамперед на забезпечення: повноти досудового розслідування (оскільки відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 91 КПК вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, є елементом предмета доказування).

При цьому, особливістю норми п.6 ст.242 КПК щодо обов`язковості призначення експертизи є також те, що цей імперативний припис має застосовуватися у провадженнях про кримінальні правопорушення, які мають матеріальний склад злочину, тобто містять суспільно небезпечні наслідки, які можливо обчислити у вигляді збитків або шкоди довкіллю.

У кримінальному провадженні під матеріальними збитками у п.6 ч. 2 ст.242 КПК треба розуміти грошову оцінку (еквівалент) заподіяної матеріальної шкоди, а відшкодування збитків є одним із способів відшкодування шкоди.

Таким чином, обов`язкове залучення експерта для проведення експертизи необхідне за наявності двох підстав: по-перше, коли характер об`єктивних обставин, які мають значення для кримінального провадження, неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями (що є загальною підставою проведення експертизи в кримінальному провадженні, передбаченою ч.1 ст.242 КПК України; по-друге, коли мають місце обставини, передбачені ч. 2 цієї норми.

До того ж встановлення грошової оцінки (еквіваленту) заподіяної матеріальної шкоди принципово необхідно для розмежування адміністративної та кримінальної відповідальності, а відсутність відповідного висновку унеможливлює розгляд матеріалів справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ст.25КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого), а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення подій кримінального правопорушення та особи, що його вчинила.

Відповідно до ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Перевіривши зібрані матеріали додані до протоколу про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.296КК України, у зв`язку з чим вважаю за необхідне дану справу про адміністративне правопорушення передати до Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області для внесення відомостей до ЄРДР та перевірки наявності або відсутності ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст.296КК України, а також для встановлення грошової оцінки (еквіваленту) заподіяної матеріальної шкоди.

Відповідно до ч.2 ст.284КУпАП, при передачі матеріалів органу досудового розслідування виноситься постанова про закриття справи про адміністративне правопорушення.

Одночасно, вважаю за необхідне, роз`яснити, що за умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню передбачена кримінальна відповідальність згідно із діючим законодавством України.

Керуючись ст.253КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити відповідно до ч.2 ст.284КУпАП.

Матеріал про адміністративне правопорушення за протоколом серії Серії АПР18 №733270 від 23.07.2020 року, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173КУпАП передати до Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області та зобов`язати уповноважену особу органу досудового розслідування Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань для проведення досудового розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 КК України.

Постанова може бути оскаржена в Донецькій апеляційний суд через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А.В.Орчелота