Номер провадження 3/754/3408/20
Справа №754/7614/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 липня 2020 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Галась І.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )

за ст. 183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

24 червня 2020 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшов протокол протоколу про адміністративне правопорушення №60294094 від 23 червня 2020 року з якого вбачається, що ОСОБА_1 не сплачує аліменти ОСОБА_2 на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що призвело до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої, згідно розрахунку від 23.06.2020 року за період з 1607.2018 по 01.06.2020 в сумі 118357,00 грн., що перевищує суму відповідних платежів за чотири місяці з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 183-1 КУпАП.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 до судового засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, про що свідчать матеріали адміністративної справи. Про причини неявки суд не повідомляв.

Суд враховує, що правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 183-1 КУпАП не відносяться до категорії правопорушень, по яким присутність в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою, ч.2ст.268 КУпАП.

За таких обставин, керуючись ст.268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності на підставі доказів, що містяться в матеріалах справи.

Суд, дослідивши матеріали справи встановив наступне.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане порушення, прізвища, адреси потерпілих, свідків, пояснення особи, яка притягається до відповідальності, інші відомості необхідні для вирішення справи.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 183-1 КУпАП, диспозиція якої передбачає три частини порушення виконання батьками передбачених законодавством обов`язків по утриманню неповнолітніх дітей, а саме несплата аліментів. В порушення вимог ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено необхідну частину ст. 183-1 КУпАП.

Дані недоліки перешкоджають об`єктивному розгляду даної справи, що впливає на всебічність та об`єктивність правової оцінки факту та обставин скоєння адміністративного правопорушення, а також на правильність, обґрунтованість справедливість застосування до правопорушника заходів адміністративного стягнення.

Суддя не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, або їх виключати, адже у протилежному випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст. ст. 213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи.

При цьому суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі Конвенція).

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться у межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи. Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

У своїх рішеннях у справах "Малофєєва проти Росії" (Malofeyeva v. Russia, рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та "Карелін проти Росії'(Karelin v. Russia заява №926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку з вищевикладеним, справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.183-1КУпАП у відношенні ОСОБА_1 слід закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 247, 245, 256, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 183-1 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення..

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва, або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня її винесення.

За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя: І.А. Галась