1Справа № 335/3501/20 3/335/963/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2020 року м Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Гашук К.В., за участю секретаря судового засідання Якимової О.С., прокурора Мордовченко К.А., особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його захисника - адвоката Першина В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні об`єднану справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Запорізького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Білоцерківка, Запорізької області, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , працюючого на посаді начальника управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Запорізькій області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за скоєння правопорушень передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

24.04.2020 року в провадження Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшли два адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративних правопорушень пов`язаних з корупцією, за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В порядку автоматизованого розподілу справ, справи про адміністративні правопорушення надійшли в провадження судді Гашук К.В. (Справа № 335/3501/20, провадження 3/335/963/2020, справа № 335/3502/20 провадження 3/335/964/2020).

Постановою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 27.04.2020 року, вищезазначені справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 були об`єднані в одне провадження, присвоєно об`єднаній справі єдиний номер № 335/3501/20 провадження 3/335/963/2020.

Згідно протоколів про адміністративне правопорушення № 12/2020, № 13/2020, які складені 21.04.2020 року старшим оперуповноваженим в ОВС Запорізького управління ДВБ НП України капітаном поліції Азаровим В.С. відносно ОСОБА_1 , останньому інкриміновано вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), які виразились у наступному.

07.11.2015 ОСОБА_1 склав присягу поліцейського на вірність Українському народові.

Згідно з наказом ГУНП в Запорізькій області від 28.03.2018 № 113о/с ОСОБА_1 призначено начальником управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Запорізькій області (далі-УОАЗОР ГУНП).

Згідно з Наказом Національної поліції України від 27.04.2018 № 373 о/с ОСОБА_1 присвоєне спеціальне звання підполковник поліції.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування, затверджено Законом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Так, 19.06.2019 на підставі вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України (затвердженого наказом МВС України № 893 від 07.11.2018), відповідно до наказу ГУНП в Запорізькій області № 758, було утворено дисциплінарну комісію у складі: Голови Начальника УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області підполковника поліції Малиги В.С., членів комісії начальника чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області майора поліції Резнікова М.Ю. та інспектора ВОД ГР УПД ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції Невілька Г.В., для з`ясування обставин неналежного інформування чергової частини УОАЗОР та керівництва ГУНП в Запорізькій області щодо події отримання тілесних ушкоджень поліцейськими Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області.

11.07.2019 складено висновок щодо результатів проведеного службового розслідування (підписаний і ОСОБА_1 ), в якому з`ясовані обставини вищевказаної події та визначені порушення службової дисципліни співробітниками ГУНП в Запорізькій області щодо не інформування чергової частини УОАЗОР, керівництва ГУНП в Запорізькій області та чергової частини ДОАЗОР Національної поліції України.

Відповідно до складеного висновку видано наказ ГУНП в Запорізькій області від 12.07.2019 № 985, яким за порушення службової дисципліни, притягнуто до відповідальності та накладені стягнення, передбачені ст. 13 Дисциплінарного статуту національної поліції України, на співробітників ГУНП в Запорізькій області, а саме: старшого інспектора-чергового СРПП № 2 Василівського ВП Снісаря Б.М., начальника Василівського ВП Малюту В.П., заступника начальника управління-начальника ВІОС УКЗ Плахотного А.П., начальника УКЗ Мамчія О.І. та начальника відділу розслідувань злочинів у сфері транспорту СУ Вертегела Д.В.

Так само, в ході проведення вказаного службового розслідування було встановлено порушення службової дисципліни старшими інспекторами-черговими чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , але до відповідальності передбаченої Дисциплінарним статутом Національної поліції України останні притягнуті не були.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, керівник зобов`язаний у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого правопорушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника, так само, відповідно до ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни.

Відповідно до Положення про УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області, завданням УОАЗОР є організація реагування на заяви та повідомлення про вчинені кримінальні, адміністративні правопорушення та події, діяльності чергових частин підрозділів ГУНП за всіма напрямками роботи та здійснення відповідного контролю.

Згідно із ч. 3 т. 62 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський під час виконання покладених на нього обов`язків підпорядковується тільки своєму безпосередньому та прямому керівнику. Так само, відповідно до ч. 3 ст. 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово, є прямим керівником для нього. Найближчий до підлеглого прямий керівник є безпосереднім керівником.

Згідно пп.1.2 п. 1 посадової інструкції старшого інспектора чергового чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області старший інспектор-черговий чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області підпорядковується безпосередньо начальнику чергової частини, який в свою чергу, відповідно до пп. 1.4 п. 1 посадової інструкції начальника чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області, підпорядковується начальнику УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області. Тобто ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області є прямим керівником старших інспекторів-чергових чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області Колупова С.Г. та ОСОБА_3 .

Згідно з функціональними обов`язками, начальник УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області є посадовою особою, має у підпорядкуванні підлеглих, наділений організаційно-розпорядчими та адміністративними функціями, а також певними повноваженнями в ухваленні рішень.

16.08.2019 відповідно Наказу Національної поліції України № 1562, врахувавши проведене службове розслідування дисциплінарною комісією ГУНП в Запорізькій області, встановлено безпідставне ігнорування скоєння дисциплінарних проступків старшими інспекторами-черговими чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області Колуповим С.Г. та ОСОБА_3 , яких за порушення службової дисципліни притягнуто до відповідальності та накладенні стягнення, передбачені ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно до Методичних рекомендацій з питань запобігання та врегулювання конфліктних інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 2 від 14.07.2016, конфлікт інтересів існуватиме у всіх випадках, коли у особи є приватний інтерес, здатний вплинути на об`єктивність чи неупередженість рішення, навіть тоді, коли прийняті нею рішення за наявності приватного інтересу є об`єктивними та неупередженими і відповідають закону.

Відповідно до довідки наданої ГУНП в Запорізькій області в період з 01.06.2019 від співробітників УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області не надходило повідомлень про виниклий реальний чи потенційний конфлікт інтересів при виконанні службових обов`язків.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування, так само, відповідно до п. п. 10, 12 р. 1 Положення про дисциплінарні комісії в національній поліції України забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Враховуючи, що службове розслідування стосувалось діяльності і УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області, а головою комісії призначено начальника даного підрозділу ОСОБА_1 він був особою прямо зацікавленою у наслідках проведення сказаного службового розслідування, оскільки порушення у службовій діяльності були допущені його підлеглими ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , стосовно службової діяльності яких ОСОБА_1 як керівник здійснював прямий контроль та ніс персональну відповідальність за дотримання дисципліни в УОАЗОР. А також, не повідомивши керівництву ГУНП, що він фактично міг сприяти вчиненню порушення в службовій діяльності своїм підлеглим ОСОБА_2 оскільки не надав правомірних вказівок ОСОБА_2 , як прямий керівник, під час телефонної бесіди (о 03:27 19.06.2019) з останнім за фактом події яка мала місце 19.06.2019, стосовно якої і було призначено вказане службове розслідування та, не виконавши обов`язок щодо письмового повідомлення керівника про викладені обставини і про неможливість, у зв`язку з цим участі у вказані комісії, у порушення заборон визначених ч. 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту та ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», увійшов до дисциплінарної комісії у складі Голови.

Відповідно до інформаційного листа наданого ГУНП в Запорізькій області начальник чергової частини УОАЗОР Рєзніков М.Ю., який є підлеглим ОСОБА_1 і був у складі дисциплінарної комісії, в період з 01.07.2019 по 12.07.2019 (період проведення службового розслідування вищевказаною комісією ГУНП) перебував у черговій відпустці. з якої його у вказаний період у встановленому законом порядку відкликано не було.

Отже, ОСОБА_1 , маючи особисту зацікавленість в результатах проведення службового розслідування, призначеного відповідно до наказу ГУНП в Запорізькій області № 758 від 19.06.2019, достовірно знаючи про перебування свого підлеглого та члена комісії (начальника чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 ) поза службою (у черговій відпустці), деякий час проведення вказаного службового розслідування, що є порушенням Положення про дисциплінарні комісії в національній поліції України (затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893), в якому визначено, що склад дисциплінарної комісії не менше трьох осіб як Голова комісії провів вказане службове розслідування, погодився зі змістом необґрунтованого висновку перевірки від 11.07.2019 та власноручно його підписав.

В подальшому, маючи приватний інтерес та діючи в умовах реального конфлікту інтересів, ОСОБА_1 погодив наказ ГУНП в Запорізькій області від 12.07.2019 № 985 (в якому виконавцем зазначено ОСОБА_4 , який офіційно перебував у черговій відпустці), про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських у відношенні яких було проведено вказане службове розслідування та, встановивши провину не застосував дисциплінарні стягнення (передбачене вимогами Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018) до своїх підлеглих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , з метою уникнення власної відповідальності, при цьому не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, національне агентство, що передбачено ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», порушивши вимоги ч. 1 ст. 39, ч. 1 ст. 41, ч. 1 ст. 42 Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до яких він, представляючи державу, повинен діяти неупереджено, незважаючи на приватні інтереси та виключно в її інтересах, а також компетентно, вчасно, результативно і відповідально виконувати службові повноваження та професійні обов`язки.

ОСОБА_1 , усвідомлюючи, що проведене службове розслідування, відповідно до наказу ГУНП в Запорізькій області № 758 від 19.06.2019, не є повним та об`єктивним, маючи власну зацікавленість та приватний інтерес у своєму кар`єрному рості, матеріальному достатку та непритягнені його до будь-яких видів дисциплінарних стягнень, передбачених вимогами Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018, не повідомив безпосереднього керівника, Національне агентство чи інший визначений законом орган, про виниклий конфлікт інтересів, під час виконання повноважень при проведенні службового розслідування, призначеного відповідно до наказу ГУНП в Запорізькій області № 758 від 19.06.2019 та погодився із результатами проведеного службового розслідування, шляхом його підписання, тобто прийняв рішення в умовах конфлікту інтересів..

Отже, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Запорізькій області та відповідно до пп. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, діючи умисно, порушив вимоги ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнав, з фактами, які викладені у протоколу не погодився, та надав наступні пояснення.

18.06.2019 сталася подія щодо неналежного інформування чергової частини УОАЗОР та керівництва ГУНП в Запорізькій області про подію, внаслідок чого було видано наказ № 758 про призначення службового розслідування та утворено дисциплінарну комісію, у складі: Голови Начальника УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області підполковника поліції Малиги В.С., членів комісії начальника чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області майора поліції Резнікова М.Ю. та інспектора ВОД ГР УПД ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції Невілька Г.В., для з`ясування обставин неналежного отримання тілесних ушкоджень поліцейськими Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області.

Такий склад комісії, на його думку, було визначено у зв`язку з тим, що чергові частини за ієрархічним розподілом у м. Запоріжжі на час тих подій безпосередньо підпорядковувалися УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області, а чергові частини у районах Запорізької області Управлінню превентивної діяльності.

Під час проведення службового розслідування ним було зібрано членів комісії та визначено напрямок діяльності комісії і з урахуванням встановлених в ході розслідування обставин приймалися ті чи інші рішення. Комісією були опитані особи, які безпосередньо були причетні до не інформування про подію, яка сталася 18.06.2019, збиралися необхідні матеріали. В ході досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_5 , який займав на той час посаду начальника ВІОС УКЗ ГУНП в Запорізькій області ввів в оману ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо відсутності підстав для інформування про подію керівництва. При цьому, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 неодноразово самостійно намагалися встановити всі обставини, які би свідчили про необхідність інформування про подію чергову частину Національної поліції України. З урахуванням встановлених обставини, виходячи із ступеня проступку, комісією було прийнято рішення обмежитись попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни відносно цих осіб.

У період проведення службового розслідування ОСОБА_4 перебував у щорічній відпустці, яка планується у ГУНП в Запорізькій області на початку року, але відповідно до Положення про порядок проведення службового розслідування члени комісії наділяються окремими повноваженнями на час проведення того чи іншого службового розслідування і він весь період часу був задіяний у його проведенні. Він збирав комісію, якою досліджувалися встановлені в ході службового розслідування обставини, надавалася цим обставинам оцінка, та було прийнято рішення, яке викладено у висновку службового розслідування, що має рекомендаційний характер. Вказаний висновок було надано на вивчення та погодження т.в.о. начальника ГУНП в Запорізькій області Гребенюку К.В.

Жоден із членів комісії не надавав окремих думок, всі погодилися саме на вжиття тих заходів, які викладені у висновку. Діючий на той час керівник ГУНП в Запорізькій області також затвердив висновок службового розслідування без жодних зауважень, після чого був виданий наказ про притягнення осіб до дисциплінарної відповідальності із застосування тих стягнень, які були запропоновані членами комісії.

В подальшому цей наказ, з метою уникнення будь-яких корупційних ризиків, візувався всіма службами ГУНП в Запорізькій області, в тому числі і начальником Запорізького управління ДВБ Беленком В.П., який після ретельного вивчення матеріалів, погодив наказ та підписав його.

По складеному ними висновку їх не притягали до дисциплінарної відповідальності, не депреміювали, будь-яких зауважень, стягнень до членів комісії не застосовували навіть після часткового скасування наказу про притягнення винних осіб до дисциплінарної відповідальності. Жодного приватного інтересу при проведення службового розслідування та прийнятті рішення він не мав.

Більш того, після притягнення Національною поліцією України ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності його заробітна плата не змінилася, його до дисциплінарної відповідальності не притягнули, жодних змін для нього не відбулося.

Адвокат Першин В.М. просив закрити справу про адміністративне правопорушення, посилаючись на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП. В обґрунтування своєї позиції зазначав, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що ОСОБА_1 мав власну зацікавленість або приватний інтерес у результатах службового розслідування. Висновок службового розслідування має рекомендаційний характер та не є обов`язком для застосування, при цьому, наказ ГУНП в Запорізькій області про притягнення осіб до дисциплінарної відповідальності повністю відповідає складеному висновку службового розслідування. Після скасування Національною поліцією України наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 для ОСОБА_1 нічого не змінилося ні в кар`єрному рості, ні в матеріальних виплатах, ні в будь-яких інших благах.

В судовому засіданні прокурор Мордовченко К. ОСОБА_6 . просила визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, та призначити йому адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції вказаної статті, посилаючись на те, що його вина у вчиненні даних правопорушень підтверджена в повному обсязі в ході судового розгляду, наявними в матеріалах справи письмовими доказами.

За клопотанням ОСОБА_1 та його захисника судом було допитано свідка ОСОБА_4 , який займає посаду начальника чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області, і пояснив, що він приймав участь у складі комісії з проведення службового розслідування за фактом неналежного інформування чергової частини УОАЗОР та керівництва ГУНП в Запорізькій області щодо події отримання тілесних ушкоджень поліцейськими Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області, за результатами якого було складено висновок про притягнення тих чи інших осіб до дисциплінарної відповідальності. Вказаний висновок носив рекомендаційний характер та був в повному обсязі погодженим керівництвом ГУНП в Запорізькій області.

До складу комісії його разом із ОСОБА_1 та ОСОБА_7 було включено на підставі наказу керівника ГУНП в Запорізькій області. Висновку комісії передувало виїзд на місце пригоди, безпосереднє опитування людей, вивчення аудіозвінків та збір інших матеріалів. Члени комісії збиралися неодноразово у повному складі, опрацьовували зібрані матеріали та обговорювали питання, які виникали під час проведення службового розслідування. Рішення було прийнято комісійно, вид дисциплінарного стягнення призначався в залежності від ступеня проступку, яке допустила посадова особа, визнання вини, наявності пом`якшуючих обставин.

Рішення відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було прийнято з урахуванням встановлених обставин того, що ОСОБА_5 було введено їх в оману щодо вимоги керівника ГУНП в Запорізькій області не інформувати чергову частину вищого рівня про подію, яка сталася. Рішення щодо ОСОБА_2 та ОСОБА_3 також було прийнято шляхом обговорення, з боку голови комісії ОСОБА_1 жодного тиску при прийняті вказаного рішення не було. Окремих думок при прийнятті такого рішення жодним членом комісією не висловлювалось.

ОСОБА_1 є прямим керівником ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а він є їх безпосереднім керівником. Жодних наслідків для прямого керівника у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників особового складу не наступає.

Висновок комісії було в подальшому затверджено т.в.о. начальника ГУНП в Запорізькій області Гребенюком К. і на підставі нього видано наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та вжиття заходів, який погоджено всіма керівниками управлінь, в тому числі і начальником Запорізького управління ДВБ НП України Беленком В., зауважень на той час не надходило.

Крім того, зазначив, що службове розслідування призначалося не відносно конкретних осіб, в тому числі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а за фактом неналежного інформування чергової частини УОАЗОР та керівництва ГУНП в Запорізькій області щодо події отримання тілесних ушкоджень поліцейськими Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області.

Після часткового скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності до членів комісії, які проводили службове розслідування, не було застосовано жодних стягнень.

На час проведення службового розслідування його не відкликали із щорічної відпустки, оскільки на нього було покладено додаткові повноваження відповідно до Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» і чинним законодавством не передбачено звільнення від виконання обов`язків члена дисциплінарної комісії у період щорічної відпустки. Щорічні відпустки у органі поліції плануються на початку року та працівники поліції йдуть у відпустки згідно затвердженого графіку відпусток. У період цієї відпустки він за межі Запорізької області не виїжджав.

Дослідивши протоколи та докази, які містяться в матеріалах справ про адміністративне правопорушення, вислухавши прокурора, ОСОБА_1 , та його захисника, допитавши в якості свідка ОСОБА_4 , суддя доходить висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Частинами 1 та 2 ст. 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст. 172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячом інших дій. Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Судовим розглядом встановлено, що 07.11.2015 року ОСОБА_1 склав Присягу поліцейського на вірність Українському народові.

Відповідно до наказу начальника ГУНП в Запорізькій області від 28.03.2018 року № 113 о/с, ОСОБА_1 призначено начальником управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП (далі УОАЗО ГУНП).

Згідно із наказом Національної поліції України від 27.04.2018 року № 373 о/с, ОСОБА_1 присвоєне спеціальне звання підполковник поліції.

Відповідно до п.п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» та п. 1 примітки до ст. 172-7 КУпАП ОСОБА_1 є суб`єктом правопорушень за цією статтею, як поліцейський.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, який затверджено Законом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VІІІ від 15.03.2018 року, визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Статтями 14-16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено порядок призначення службового розслідування та його проведення, порядок формування дисциплінарних комісій для проведення службових розслідувань та порядок проведення засідань дисциплінарної комісії, а також строки проведення службових розслідувань.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а види дисциплінарних стягнень ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

19.06.2019, на підставі вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України (затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року № 893), відповідно до наказу начальника ГУНП в Запорізькій області № 758, утворено дисциплінарну комісію у складі: голови начальника УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області підполковника поліції Малиги В.С., членів комісії начальника чергової частини УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області майора поліції Рєзнікова М.Ю. та інспектора ВОД ГР УПД ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції Невілька Г.В., для з`ясування обставин неналежного інформування чергової частини УОАЗОР та керівництва ГУНП в Запорізькій області, щодо події отримання тілесних ушкоджень поліцейськими Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області.

11.07.2019 року за результатами проведеного службового розслідування, складено висновок щодо результатів проведеного службового розслідування, який підписаний всіма членами комісії, в тому числі і ОСОБА_1 , в якому викладені з`ясовані обставини вищевказаної події та визначені порушення службової дисципліни співробітниками ГУНП в Запорізькій області щодо не інформування чергової частини УОАЗОР, керівництва ГУНП в Запорізькій області та чергової частини ДОАЗОР Національної поліції України.

Вказаний висновок службового розслідування затверджено т.в.о. начальника ГУНП в Запорізькій області Гребенюком К.В. 11.07.2019.

На підставі висновку службового розслідування, 12.07.2019 року діючим на той час керівником ГУНП в Запорізькій області видано наказ № 985 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та вжиття заходів, згідно з яким до осіб, в чиїх діях встановлено порушення службової дисципліни, застосовані дисциплінарні стягнення.

Згідно протоколів про адміністративне правопорушення, які складені відносно ОСОБА_1 , останньому інкриміновано вчинення корупційних правопорушень, які полягали у тому, що він не повідомив у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, під час виконання повноважень при проведенні службового розслідування та прийняття рішення за результатами службового розслідування відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , прямим керівником яких він є.

Як передбачено ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Як передбачено ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Згідно з п. 2 примітки до ст. 172-7 КУпАП під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватними інтересами особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи невчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься і у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи із системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко установити, що:

1) приватний інтерес наявний;

2) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням

3) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення ж наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено як у протоколі про правопорушення, пов`язане з корупцією, так і у судовому рішенні.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Як зазначено у протоколах про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 вчинив інкриміновані йому правопорушення, усвідомлюючи, що проведене службове розслідування не є повним та об`єктивним, маючи власну зацікавленість та приватний інтерес у своєму кар`єрному рості, матеріальному достатку та не притягнення його до будь-яких видів дисциплінарних стягнень, передбачених вимогами Дисциплінарного Статуту Національної поліції України.

Разом із тим, матеріали справ про адміністративне правопорушення не містять жодного належного та допустимого доказу на підтвердження того, що службове розслідування відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було проведено неповно та не об`єктивно. Зі змісту висновку службового розслідування встановлено, що комісією викладені встановлені в ході службового розслідування обставини, наявні обґрунтування, відповідно до ст. 19 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, пропозиції щодо застосування того чи іншого дисциплінарного стягнення до кожної особи, яка за висновком комісії допустила дисциплінарний проступок.

Будь-яких відомостей про те, що членом комісії ОСОБА_1 було умисно спотворено або неповно висвітлено у висновку встановлені в ході службового розслідування обставини, в тому числі і щодо ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , протоколи про адміністративне правопорушення не містять.

Відомостей про наявність окремих думок членів комісії, які проводили службове розслідування, ні висновок службового розслідування, ні матеріали справ про адміністративне правопорушення не містять.

Вказаний висновок службового розслідування без заперечень був затверджений діючим на той час керівником ГУНП в Запорізькій області Гребенюком К.В., який відповідно до розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, мав повноваження не погодитися із висновком службового розслідування та в межах установленого строку надати доручення голові та членам комісії щодо додаткової перевірки обставин, які раніше не були відомі або не були враховані під час проведення службового розслідування, а також щодо доопрацювання висновку службового розслідування.

Крім того, керівник ГУНП в Запорізькій області відповідно до наданих йому повноважень, за наслідками затвердження висновку службового розслідування, з урахуванням зібраних за результатами його проведення матеріалів мав право прийняти рішення, що могло відрізнятися від запропонованого дисциплінарною комісією. Разом із тим, у даному випадку, керівником видано наказ від 12.07.2019 про притягнення до дисциплінарної відповідальності, яким застосовані стягнення, які і були запропоновані членами комісії згідно висновку службового розслідування.

Вказаний наказ було погоджено керівниками управлінь та відділів ГУНП в Запорізькій області, в тому числі і начальником Запорізького управління ДВБ НП України, майором поліції, ОСОБА_8 , підлеглим якого в подальшому були складені протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 .

За таких обставин суд вважає, що твердження у протоколах про необґрунтованість висновків службового розслідування, які в подальшому були погоджені керівником без зауважень, і на підставі яких керівником ГУНП в Запорізькій області було видано наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та вжиття заходів, який, вже у подальшому був завізований без зауважень керівниками управлінь та відділів ГУНП в Запорізькій області, є безпідставними

Сам по собі факт подальшого скасування наказом Національної поліції України від 16.08.2019 № 1562 наказу ГУНП в Запорізькій області від 12.07.2019 про притягнення до дисциплінарної відповідальності в частині накладення дисциплінарного стягнення відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за м`якістю, не свідчить, що службове розслідування відносно цих осіб було проведено неповно та не об`єктивно, оскільки висновок службового розслідування, який був підписаний членами комісії, в тому числі і ОСОБА_1 , носить рекомендаційний характер, рішення (наказ від 12.07.2019) про притягнення тих чи інших осіб до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарних стягнень прийнято не ОСОБА_1 , а діючим на той час керівником ГУНП в Запорізькій області, який погодився із запропонованими комісією видами дисциплінарних стягнень в повному обсязі.

Крім того, матеріали справи не містять будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 мав власну зацікавленість та приватний інтерес у результатах службового розслідування, оскільки не містять відомостей про те, що від результатів службового розслідування залежав його кар`єрний ріст, матеріальний достаток чи вирішення питання про його притягнення до дисциплінарної відповідальності, або будь-який інший приватний інтерес.

Більш того, відомості про те, що, як після підписання висновку службового розслідування ОСОБА_1 , так і після часткового скасування Національною поліцією України наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та вжиття заходів від 12.07.2019 і застосування до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 дисциплінарних стягнень у вигляді попередження про неповну службову відповідність, для ОСОБА_1 змінилися будь-які блага, в матеріалах справи відсутні.

Той факт, що ОСОБА_1 є прямим керівником ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на думку суду, не є достатньою підставою, щоб дійти висновку, що при проведенні службового розслідування ОСОБА_1 діяв в умовах реального конфлікту інтересів, та за вказаних умов прийняв рішення, підписавши висновок службового розслідування, оскільки в ході судового розгляду справи про адміністративне правопорушення не знайшов свого підтвердження факт наявності приватної заінтересованості ОСОБА_1 у результатах службового розслідування, яка б до того ж, вплинула на об`єктивність прийнятого ним у складі дисциплінарної комісії рішення.

Суд також вважає необґрунтованими посилання у протоколі на те, що відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни, що на думку прокурора свідчить про зацікавленість ОСОБА_1 у не притягненні ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності, оскільки як встановлено з висновку службового розслідування, комісією визнано факт, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 порушили службову дисципліну, що виразилось у несвоєчасному інформуванні про подію за участю особового складу Всилівського ВП начальника ГУНП, Запорізького управління ДВБ НПУ та чергової частини ДОАЗОР НПУ, але з урахуванням встановлених обставин комісія дійшла висновку про можливість застосування до них ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судом встановлено, що приймаючи участь у службовому розслідуванні, відповідно до наказу ГУНП в Запорізькій області № 758 від 19.06.2019 року, ОСОБА_1 діяв у складі дисциплінарної комісії, висновок службового розслідування прийнято колегіально без внесення окремих думок, докази того, що при складанні та підписанні висновку за результатами проведеного службового розслідування ОСОБА_1 будь-яким чином впливав на членів дисциплінарної комісії, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять і такі обставини не знайшли свого підтвердження і в судовому засіданні.

Посилання у протоколах про адміністративне правопорушення, як на доказ вини ОСОБА_1 у вчиненні корупційних правопорушень, на те, що один із членів дисциплінарної комісії ОСОБА_4 у період проведення службового розслідування перебував у щорічній відпустці, про що ОСОБА_1 було достеменно відомо, оскільки саме він погоджував йому наказ про відпустку, суд вважає необґрунтованими, оскільки призначення членів дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування не входить до його компетенції, а є прерогативою керівника ГУНП в Запорізькій області.

Крім того, в ході судового розгляду справи допитано в якості свідка ОСОБА_4 , який пояснив, що він під час своєї щорічної відпустки продовжував виконувати повноваження члена дисциплінарної комісії, оскільки вимогами чинного законодавства не передбачено увільнення працівника поліції від виконання додаткових повноважень, як члена дисциплінарної комісії, на період щорічної відпустки.

Аналогічні пояснення надав у судовому засіданні і ОСОБА_1 .

За таких обставин посадовою особою, яка склала протокол, та прокурором, не спростовано той факт, що всі члени дисциплінарної комісії, в тому числі і ОСОБА_4 , приймали участь у проведенні службового розслідування, обговоренні його результатів та прийнятті рішення, а відтак твердження, викладені у протоколі, про те, що ОСОБА_1 , як Голова комісії порушив Положення про Дисциплінарні комісії в Національній поліції України, в якому визначено, що склад дисциплінарної комісії повинен становити не менше трьох осіб, знаючи про перебування свого підлеглого та члена комісії ОСОБА_4 у відпустці, провів службове розслідування, погодився зі змістом необґрунтованого висновку перевірки 11.07.2019 та власноруч підписав його, є такими, що не заслуговують на увагу.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, що стосується й обвинувачень в адміністративних правопорушеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, оцінивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням та з точки зору належності, допустимості та достатності, суд доходить висновку, що обвинувачення ОСОБА_1 у вчиненні корупційних адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, не знайшло свого підтвердження, у зв`язку з чим провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід закрити, відповідно до положень п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП

Керуючись п. 1 ст. 247, ст. ст. 251, 256, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя К.В. Гашук