гСправа № 358/536/20 Провадження № 3/358/186/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2020 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Тітов М.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Зеленько О.Д.,

особи щодо якої складено протокол

про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ,

захисника Чайки О.В.,

розглянувши матеріали, які надійшли від Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Білозірка, Білозірського району Херсонської області, громадянина України, українця, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого в ТОВ «Промвпровадження»,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 583049, складеного інспектором СРПП № 3 Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області Обозовим С.М., громадянин ОСОБА_1 10 травня 2020 року приблизно в 20 годин 30 хвилин знаходячись по провулку Корсунському в м. Богуславі в стані алкогольного сп`яніння, на зауваження працівників поліції не реагував, а навпаки поводив себе агресивно, ображав нецензурною лайкою, кидався в бійку, хватав за форменний одяг, вів себе зухвало.

Посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за статтею 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що 10 травня 2020 року приблизно в 20 годин 30 хвилин він на провулку Корсунському в м. Богуславі побачив незнайомого громадянина, який лежав на узбіччі та мав тілесні ушкодження. Він відразу зателефонував до поліції за номером 102 та через деякий час на місце на місце прибули працівники поліції, які під час з`ясування обставин події висловили певну підозру щодо його причетності до побиття потерпілого. Він почав заперечувати проти цього, але працівники поліції наділи на нього кайданки та доставили до Богуславського відділення поліції. Потім доставили його до Миронівської ЦРЛ, де проводили медичне обстеження щодо його перебування в стані алкогольного сп`яніння.

Захисник Чайка О.В. в судовому засіданні просила закрити провадження у справі на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП. Зазначила, що працівники поліції безпідставно склали протокол щодо її підзахисного, не навели в протоколі об`єктивні дані, які б свідчили про факт вчинення правопорушення, в тому числі щодо вчинення злісної непокори законній вимозі працівника поліції. Вина ОСОБА_1 не підтверджується жодними об`єктивними та достовірними доказами, в тому числі і відеозаписом, який додано до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за статтею 185 КУпАП настає за вчинення злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Відповідно до частини першої статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Натомість, посадовою особою, яка склала протокол щодо ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП складено за відсутності відповідних достатніх доказів та допустимих про вчинення вказаного правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечив факт вчинення даного правопорушення та стверджував, що не чинив злісної непокори працівникам поліції.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 40 Закону України «Про національну поліцію» поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою: 1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб; 2) забезпечення дотримання правил дорожнього руху.

Як убачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 та доданих до нього матеріалів, під час виявлення адміністративного правопорушення поліцейськими не було застосовано технічних приладів та технічних засобів, що мають функції відеозапису, а саме нагрудної камери та як наслідок об`єктивно не було зафіксовано той факт, що ОСОБА_1 10 травня 2020 року приблизно в 20 годин 30 хвилин знаходячись по провулку Корсунському в м. Богуславі в стані алкогольного сп`яніння, на зауваження працівників поліції не реагував, а навпаки поводив себе агресивно, ображав нецензурною лайкою, кидався в бійку, хватав за форменний одяг, вів себе зухвало.

Відеозапис, який додано до протоколу про адміністративне правопорушення, був зроблений одним із поліцейських на мобільний телефон та не містить інформації про поведінку ОСОБА_1 до його затримання, а також не видно, які законні вимоги чи розпорядження поліцейських були звернуті до ОСОБА_1 , як поводив себе останній після таких вимог.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу додані рапорти поліцейських, в яких вони вказали на те, що ОСОБА_1 сидів на проїздній частині дороги та був п`яний, інспектор поліції ОСОБА_2 зробив зауваження, на що ОСОБА_1 відреагував неадекватно, почав ображати нецензурною лайкою, намагався вхопити його за форменний одяг, штовхав його.

При вирішенні даної справи суд враховує практику Верховного Суду, зокрема у Постанові Верховного Суду від 20.05.2020 у справі №524/5741/16-а КАС/ВС дійшов висновку, що рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.

У Постанові Верховного Суду від 29.04.2020 р. у справі № 161/5372/17, КАС/ВС зазначив, що цінність свідка полягає в його безпосередньому об`єктивному сприйнятті обставини справи за допомогою органів чуттів і відсутності юридичної зацікавленості у вирішенні справи. І саме з огляду на своє нейтральне становище людина здатна об`єктивно та правильно засвідчити події і факти так, як вони дійсно відбувалися для можливості уникнення формалізму та зловживання процесуальними правами. Суд зауважив, що на підставі показань свідків не можуть встановлюватися факти, які з огляду на закон або звичай установлюються в документах.

КАС/ВС вказав, що обставини, що підтверджуються показаннями свідка повинні узгоджуватись з іншими доказами у справі, тоді вони можуть бути визнані судом достовірними та достатніми для висновку про винуватість особи в тому чи іншому адміністративному правопорушенні. Оскільки у справі основним та єдиним доказом вчинення правопорушення стали пояснення зацікавленої особи відповідача, який є працівником поліції, а тому останні не можуть бути допустимим доказом.

Аналізуючи зміст протоколу про адміністративне правопорушення, судом встановлено, що у протоколі при викладені суті адміністративного правопорушення не зазначено, які протиправні дії вчиняв ОСОБА_1 та які законні вимоги та розпорядження поліцейського були звернуті до ОСОБА_1 і щодо кого із поліцейських було вчинено непокору.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни щодо формулювання суті адміністративного правопорушення, які виклав у протоколі поліцейський, оскільки це є недопустимим і буде свідчити про необ`єктивність судді при розгляді справи, порушенням права на захист.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це буде порушенням права на захист особи.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином наявні у справі докази, які безпосередньо дослідженні в судовому засіданні, не підтверджують факт вчинення ОСОБА_1 злісної непокори працівникам поліції, та відповідно не підтверджують наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 1, 9, 23, ст.185, 245, 247, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 185 КУпАП закрити на підставі пункту першого частини першої статті 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена порушником, його представником чи захисником, потерпілим або його представником, протягом десяти днів з дня винесення постанови, шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Богуславський районний суд Київської області.

Головуючий: суддя М. Б. Тітов