печерський районний суд міста києва
Справа № 760/4631/19-п
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2020 року суддя Печерського районного суду м. Києва Бортницька В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за ст. 212-15 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративні правопорушення від 04.02.2019 № 50-25/179 ОСОБА_1 05.07.2018 надав внесок на розрахунковий рахунок Київської міської організації політичної партії «Об`єднання «Самопоміч» Валерійовича у сумі 300 000,00 грн. Однак, у ОСОБА_1 на час здійснення внеску був наявний податковий борг у розмірі 5,18 грн., тим самим ОСОБА_1 всупереч положень п. 8 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про політичні партії в Україні» здійснив внесок на підтримку політичної партії маючи податковий борг, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 212-15 КУпАП.

В судовому засідання ОСОБА_1 та його захисник проти обставин викладених в протоколі заперечували у повному обсязі. Зазначив, що про існування податкового боргу йому не було відомо, оскільки будь-яких податкових рішень-повідомлень з цього приводу на його адресу не надходило.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, його захисника дослідивши матеріали справи, суддя приходить наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що на розрахунковий Київської міської організації Партії «Об`єднання «Самопоміч» 05.07.2018 надано внесок від ОСОБА_1 у розмірі 300 000,00 грн.

Однак згідно інформації наданої Державною фіскальної служби України від 23.11.2018 № 21858/5/99-99-17-02-16 за даними інформаційної системи органів ДФС, станом на 05.07.2018 у ОСОБА_1 обліковувався податковий борг у розмірі 5,18 грн.

Згідно зі ст.129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в надані ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення. Відповідно до цієї норми - адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб`єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Кодексом про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи протоколу про адміністративне правопорушення, а також зміст постанови в справі про адміністративне правопорушення. У цих процесуальних документах повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення та відомості, необхідні для розгляду справи, зокрема про місце і час вчинення правопорушення, його суть, дані про свідків і потерпілих, їх пояснення.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Суб`єктивною стороною правопорушення, є наявність прямого чи непрямого умислу. Тобто особа, яка є здійснює внесок на користь політичної партії, маючи податковий борг, має усвідомлювати суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачати його суспільно-небезпечні наслідки і бажати їх настання, або особа усвідомлювала суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачала його суспільно-небезпечні наслідки і хоча не бажала, але свідомо допускала їх настання.

Суд бере до уваги пояснення ОСОБА_1 з приводу відсутності в нього будь-якого умислу на вчинення адміністративного правопорушення, оскільки у ОСОБА_1 була відсутня інформація про існування податкової заборгованості внаслідок не сплати податку на землю.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Оскільки ОСОБА_1 не знав про наявність податкової заборгованості, у суду відсутня можливість притягнути його до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язані з`ясувати зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Пункт 1 частини 1 статті 247 КУпАП передбачає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це визначено ст.252 КУпАП.

За таких обставин, оцінивши докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням та з точки зору належності, допустимості та достатності для висновку про вчинення особою адміністративного правопорушення, вважаю, що в даному випадку не мало місця адміністративне правопорушення, передбачене ст. 212-15 КУпАП, та, відповідно, у діях ОСОБА_1 склад такого правопорушення відсутній, у зв`язку з чим провадження у справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, 14, 247, 252, 266, 280 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 212-15 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя В. В. Бортницька