Справа № 373/791/20
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2020 року Суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Керекеза Я.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого механіком ТОВ «Гюнсел», проживаючого по АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 377439 від 06 травня 2020 року вбачається, що 06 травня 2020 року об 11 год. 40 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи на території Військової частини НОМЕР_2 , що дислокується в АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурними словами в адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок.

В суді ОСОБА_1 свою вину не визнав та пояснив, що їздив із товаришами па риболовлю на р. Дніпро. 06 травня 2020 року, повертаючись із риболовлі, серед лісу їх зупинили чоловіки у військовій формі та почали вимагати показати документи. Він попросив спочатку показати документи, які посвідчують їхні особи. Йому відмовили та почали перешкоджати проїзду по грунтовій дорозі шляхом перекопування дороги. Між ними зав`язалася словесна сварка на підвищених тонах, нецензурно він не виражався. Коли приїхали працівники поліції, тільки тоді один із чоловіків представився як командир військової частини ОСОБА_2 . Також зазначив, що зупинили їх посеред лісу на грунтовій дорозі, ніяких попереджувальних знаків чи огорожі, які б вказували, що ця територія є полігоном чи належить до військової частини, навкруги не було.

Пояснення ОСОБА_1 підтвердив свідок ОСОБА_3 , зазначивши, що ОСОБА_1 не виражався нецензурними словами, але розмова дійсно була на підвищених тонах. Місце, де їх зупинили, це була просто грунтова дорога серед лісу. Ніяких обмежувальних, загороджувальних засобів, попереджувальних чи заборонних знаків навкруги не було.

ОСОБА_2 та свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до суду не з`явилися.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі є будь які фактичні дані, на підставі яких посадова особа у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, речовими доказами, а також іншими документами.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Як вбачається із пояснень ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_3 ніяких розпізнавальних знаків, що місце, де відбулася дана подія серед лісу, є територією військової частини чи полігоном, не було.

В матеріалах, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , докази того, що дане правопорушення відбувалося на території військової частини чи полігону, також відсутні.

Згідно з ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Оцінивши наявні докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУПАП, оскільки належних та допустимих доказів того, що місце події, зазначене в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР № 377439 від 06 травня 2020 року, є громадським місцем, не надано.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З врахуванням вищезазначеного, керуючись ст.ст. 9, п. 1 ст. 247 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП - закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі до Київського апеляційного суду апеляційної скарги через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд.

Суддя Я. І. Керекеза