Справа № 372/3472/20
Провадження № 3-1024/20
П О С Т А Н О В А

іменем України

23 грудня 2020 року Суддя Обухівського районного суду Київської області Тиханський О.Б.,

за участю секретаря судового засідання Ковтуненко Ю.В.,

прокурора Малишенко Д.О.

захисника Охріменко В.В.,

особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 », зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про вчинення адміністративного правопорушення № 263 від 09.10.2020: ОСОБА_1 , будучи депутатом Української міської ради Обухівського району Київської області, будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно з п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», п. 1 та 2 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 35 Закону, не вжила заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення реального конфлікту інтересів та не повідомила міську раду про наявність реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між її приватним інтересом та своїми представницькими повноваженнями, які виникли перед винесенням на голосування питання «За обрання секретарем Української міської ради ОСОБА_1 », чим вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала повністю та пояснила, що в діях був відсутній конфлікт інтересів.

Захисник заперечив щодо наявності складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Обухівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Малишенко Д.О., зазначив, що в матеріалах справи достатньо доказів на підтвердження скоєного адміністративного правопорушення ОСОБА_1 .

Під час судового розгляду встановлено, що відповідно до рішення першої сесії Української міської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання, яка відбулася 14.11.2015 року, ОСОБА_1 набула повноважень депутата зазначеної ради.

21.11.2018 року на засіданні чергової 50-ї (позачергової) сесії Української міської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання до порядку денного було включено питання про обрання секретарем Української міської ради ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу поіменного голосування за включення цього питання до порядку денного ОСОБА_1 проголосувала «за». Також вона 21.11.2018 проголосувала «за», щодо питання «за затвердження форми бюлетеня при голосуванні за кандидатуру секретарю Української міської ради ОСОБА_1 »

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчого комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у п. 1,2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, у тому числі й депутати місцевих рад, зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів та повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат міської ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про конфлікт інтересів під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Частиною першою статті 172-7 КУпАП, передбачено відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою до ст. 1727 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції". У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до абз. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абз. 11 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції»).

Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст. 251 КУпАП).

Згідно зі ст. 252 та 280 КУпАП суд повинен всебічно, повно і об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин (ст. 248 КУпАП).

Відповідно до з`ясованих під час розгляду справи обставин суд зазначає, що приймаючи участь у голосуванні щодо включення питання про обрання її секретарем Української міської ради до порядку денного та щодо затвердження форми бюлетеня при голосуванні за кандидатуру секретаря Української міської ради, ОСОБА_1 діяла не особисто, рішення приймалось колегіальним органом, тобто депутатським корпусом на сесії міської ради із дотриманням передбаченої законом процедури. Крім того, виконувала свої службові обов`язки, а прийнятті рішення не стосувалися її будь-яких майнових чи немайнових інтересів.

Так, основною формою здійснення депутатом місцевої ради своїх повноважень, відповідно до Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «;Про статус депутатів місцевих рад» є участь у сесіях пленарних засідань шляхом голосування. Більше того, право голосувати - це беззаперечне право депутата і відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» та ч. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» кожен депутат має право ухвального голосу з моменту визнання його повноважень. Порушення права депутата на участь у голосуванні є прямим перешкоджанням здійснення діяльності депутата місцевої ради.

Тобто, суд вважає, що матеріали справи не містять доказів, які б з достовірністю свідчили про об`єктивні та суб`єктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявність суперечностей між особистими інтересами ОСОБА_1 та її службовими повноваженнями, як депутата Української міської ради 7-го скликання, в момент проведення голосування та в чому конкретно полягав конфлікт інтересів і в чому це виразилося в розумінні ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до якого корупційне правопорушення це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Згідно з п.1 ч. 2 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради має право обирати і бути обраним до органів відповідної ради, а тому голосування є реалізацією його законного права, а не складом корупційного правопорушення чи наявності конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову, зокрема про закриття справи.

Таким чином, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутня наявність реального конфлікту інтересів, оскільки відсутні відомості та докази, які б достовірно свідчили про наявність у неї особистих інтересів чи обставин, що можуть призвести до невиконання чи до неналежного виконання нею своїх посадових обов`язків, що свідчить про те, що ОСОБА_1 не вчинила дій, які містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 1, 9, 23, 24, 33, 37, 38, 172-7, ч. 1 ст. 247, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанову може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Обухівський районний суд Київської області на протязі 10 днів з моменту винесення даної постанови в порядку ст. ст. 287-291 КУпАП.

Суддя: О.Б. Тиханський