Провадження № 3/263/229/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2020 року м.Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Папаценко Павло Ілліч, розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН не відомий, не працюючої, яка зареєстрована і проживає за адресою: АДРЕСА_1 за ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу серії ГП № 128564 ОСОБА_1 21.10.2019 року о 22 год. 30 хв., перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, хитка хода, почервоніння обличчя), знаходячись у громадському місці біля під`їзду буд. АДРЕСА_2 , висловлювалась грубою нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судові засідання, призначені на 02.12.2019 року на 08 год., 16.12.2019 року на 08 год. 20 хв., 10.01.2020 року на 08 год. 20 хв. не з`явилась, про день та час слухання справи була сповіщена належним чином, причини не явки суду не відомі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, враховуючи, що ОСОБА_1 не з`являється в судові засідання, визнано можливим розгляд справи у її відсутність, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Факт адміністративного правопорушення підтверджується протоколом ГП №128564 від 21.10.2019 року, рапортами поліцейських від 21.10.2019 року, відеозаписом.

При обранні міри адміністративного стягнення враховуються обставини та характер вчиненого правопорушення, ступень провини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності і дані про її особу, вважаю за необхідне накласти на правопорушника адміністративне стягнення, яке буде достатнім та необхідним для запобігання вчинення нею у подальшому адміністративних правопорушень та призначити покарання у вигляді штрафу у межах санкції статті.

Згідно з вимогами ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягненню.

Керуючись статями 221, 173, 280-284 КпАП України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) гривня 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м.Маріуполя Донецької області.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців із дня її винесення. При оскарженні постанови про накладення адміністративного стягнення постанова підлягає виконанню після залишення скарги без задоволення.

Суддя П.І. Папаценко