Справа № 359/8290/19 Головуючий в суді І інстанції - Кабанячий Ю.В.
Провадження № 33/780/392/2020 Доповідач - Габрієль В.О.
Категорія: ст.471 МК України
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Габрієля В.О., із участю представника Київської митниці ДФС України Захарова А.О., захисника особи, що притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - адвоката Синяченка В.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою представника Київської митниці ДФС України Захарова А.О. на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 грудня 2019 року, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 грудня 2019 року

ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження:Чернівецька область, місце проживання: АДРЕСА_1 , працюючу приватною швеєю, паспорт НОМЕР_1 , виданий 14.04.2017 року, орган що видав 7301, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 , -

визнано винуватою у скоєні правопорушення, передбаченого ст.471 МК України, та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн. 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України.

Вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №0431/12500/19 валюту, а саме: долари США за курсом НБУ на 19.08.2019 за 100 доларів США - 2514-2848 грн., кількістю - 17925, вартістю 450 685 грн. 55 коп. повернуто ОСОБА_1 .

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Державного бюджету України судовий збір у розмірі 384 грн. 20 коп.; на користь Київської митниці ДФС України понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 9 грн. 86 коп.

Відповідно до постанови ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за те, що 19.08.2019 о 12 годині 20 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянка України ОСОБА_1 , яка прилетіла до України з Бразилії, транзитом через Катар, м. Доха, рейсом № 295 літаком а/к «Катарські авіалінії», своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчила факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України №671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянці було задано запитання щодо наявності готівкових коштів, пасажирка відповіла, що має 29000 доларів США. Після цього пасажирці було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиркою було видано готівку в розмірі 29000 доларів США, що знаходилися у боковому відділенні валізи пасажирки (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування.

Зі слів громадянки України ОСОБА_1 вищевказана валюта належить пасажирці особисто.

Пасажирка обрала проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 9999 євро.

З виявленої суми, пасажирці було пропущено 11075 доларів США (еквівалент 9999 євро станом на 19.08.2019). За протоколом про порушення митних правил вилучено 17925 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажирка не надала, до моменту перетину нею «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не зверталася.

Таким чином, своїми діями громадянка України ОСОБА_1 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянкою України ОСОБА_1 , яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв`язку з цим, інспектором митниці, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, 19.08.2019 складено протокол про порушення митних правил №0431/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0431/12500/19 вилучено: долари США за курсом НБУ станом на 19.08.2019 за 100 доларів США - 2514-2848 гривень, кількістю - 17925, вартістю 450 685 гривень 55 копійок.

Не погоджуючись із вказаним рішенням представником Київської митниці ДФС України Захаровим А.О. подано апеляційну скаргу, у якій він просить постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06.12.2019 щодо ОСОБА_1 скасувати, ухвалити нову постанову, якою ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні порушення митних правил за ст.471 МК України, застосувати до неї стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн. 00 коп. та конфіскації затриманої по справі валюти в розмірі 17925 доларів США.

Свої вимоги мотивує тим, що оскаржувана постанова винесена з порушенням чинного законодавства та неповнотою судового розгляду. Зокрема, суд першої інстанції жодним чином не перевірив реальний майновий стан особи, що притягається до адміністративної відповідальності, та прийшов до необґрунтованого висновку про покладення «індивідуального надмірного тягаря» на ОСОБА_1 у зв`язку із застосуванням конфіскації вилучених коштів.

У запереченнях на апеляційну скаргу захисник ОСОБА_1 - адвокат Синяченко В.П. просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги представника Київської митниці ДФС України, а постанову суду першої інстанції залишити без змін.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що гроші які перевозила ОСОБА_1 були отримані на законних підставах, є фактично єдиним джерелом для оплати лікування її матері та проживання. Конфіскація цих коштів ставить її у скрутне матеріальне становище, покладає на неї «індивідуальний надмірний тягар».

Заслухавши доповідь судді, думку представника митниці на підтримку поданої апеляційної скарги, доводи захисника особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Синяченка В.П., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи про правопорушення митних правил та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

До суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, не з`явилася. Разом з цим, забезпечила явку у судове засідання свого захисника, адвоката Синяченка В.П.

Відповідно до вимог ст.268 КУпАП, апеляційний суд приходить до переконання про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, та за участю її захисників.

За наслідками перевірки рішення суду першої інстанції в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, встановлено, що при розгляді справи про порушення митних правил місцевим судом належним чином було досліджено докази, що містяться в матеріалах провадження, зокрема, дані протоколу про порушення митних правил №0431/12500/19 від 19.08.2019 (а.с.2-5), письмових пояснень ОСОБА_1 від 19.08.2019 року (а.с.6-8), опису предметів від 19.08.2019 (а.с.11), переліку іноземної валюти, затриманої за протоколом про ПМП №0431/12500/19 від 19.08.2019 (а.с.12-14, 16), доповідної записки головного державного інспектора першого відділу оперативного реагування УПМП та МВ Київської митниці ДФС Дейнеко О. від 19.08.2019 (а.с.9-10), та обґрунтовано визнано ОСОБА_1 винуватою у порушенні митних правил, відповідальність за яке передбачена ст.471 МК України.

Із тексту ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики ЄСПЛ» №3477-IV від 23.02.2006 вбачається, що суди використовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику ЄСПЛ як джерело права.

Відповідно до положень ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

ЄСПЛ у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі ЄСПЛ зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення щодо Брумареску (Brumaresku), параграф 78).

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ЄСПЛ, перш за все виходить із оцінки дотримання принципу правомірності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном та оцінки забезпечення «справедливого балансу» / дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п.69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.1982, п.п.31, 34 рішення у справі «Ісмаїлов проти РФ» від 06.11.2008).

За вчинення правопорушення, передбаченого ст.471 МК України, встановлено адміністративне стягнення у виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

При вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_1 раніше не судима, до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягувалася. Відсутні будь-які докази, які б давали підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо.

Ввезення вказаної суми на територію України пасажиру допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі. Шкода, яку ОСОБА_1 потенційно могла завдати державі була незначною: вона не ухилялася від сплати мита та інших зборів і не завдала державі іншої шкоди, якби ввезла гроші не задекларувавши їх. Органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені на територію держави.

Оскільки держава не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації, застосування конфіскації в цьому випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

Крім того, ОСОБА_1 має на утриманні двох малолітніх дітей 2005 року народження, що підтверджується копіями свідоцтва про народження (а.с.65-69). Вилучену суму грошових коштів вона привезла до України для оплати оперативного втручання її онкохворій матері ОСОБА_3 . Частину вказаних кошти вона заощадила з заробітної плати, а частину коштів отримала як оплату державного замовлення на пошиття уніформи та костюмів. Однак вказане замовлення на даний час не виконане через брак коштів. Ця сума є для неї значною та необхідною для забезпечення життя її родини, зокрема лікування матері та проживання її родини.

Із огляду на вказане, застосування до ОСОБА_1 конфіскації буде занадто жорстоким покаранням, адже вилучена валюта є її приватною власністю, має легальне походження, переміщалась без ознак приховування. Ці грошові кошти необхідні їй для лікування її матері та забезпечення повсякденного проживання. Оскільки конфіскація коштів, на які розраховувала ОСОБА_1 , ставить її в скрутне матеріальне становище, позбавить можливості розрахуватись за лікування її матері та забезпечити свою життєдіяльність, подібне стягнення порушує її право на повагу власності, є не пропорційним, адже покладає на неї «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи обставини правопорушення, дані про особу, яка притягується до відповідальності, обставини, що пом`якшують та обтяжують її відповідальність, докази наявні у матеріалах справи, суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку наявність у діях ОСОБА_1 складу порушення митних правил, передбачених ст.471 МК України, про необхідність притягнення останньої до відповідальності за вказаною статтею та на законних підставах, із дотриманням вимог ст.33 КУпАП, наклав на неї стягнення у виді штрафу в розмірі 1700 грн. без конфіскації вилученої валюти. За своїм видом та розміром накладене на ОСОБА_1 стягнення сприяє досягненню визначеній у ст.23 КУпАП меті адміністративних стягнень та відповідає принципу справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини.

Із огляду на викладене, апеляційний суд вважає необґрунтованими доводи апеляційної скарги представника Київської митниці ДФС України, адже втручання у право ОСОБА_1 на мирне володіння майном не відповідатиме принципу правомірності, сумісного з гарантіями ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки покладає на неї «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищезазначене, постанова Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06.12.2019 щодо ОСОБА_1 відповідає вимогам закону, підстав для її зміни чи скасування суд апеляційної інстанції не вбачає, у зв`язку із чим залишає постанову без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст.294 КУпАП, ст.ст.462, 487 МК України апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС України Захарова А.О. залишити без задоволення.

Постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 грудня 2019 року відносно ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 )- без змін.

Постанова апеляційного суду є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.О. Габрієль