Справа № 569/2441/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2020 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Рогозін С.В., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління патрульної поліції в Рівненській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканця АДРЕСА_1 , працюючого слідчим Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області, за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 658794 від 30.01.2020 року, 30 січня 2020 року близько 02 год., у АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме, нецензурно лаявся в сторону працівника поліції ОСОБА_2 , чим вчинив дії ,що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні, яке відбулося 28 лютого 2020 року, ОСОБА_1 пояснив, що 30 січня 2020 року, коли він повертався додому, до нього підійшли співробітники УПП в Рівненській області та почали вимагати документи, що засвідчують особу, а також повідомили, що ним вчиняється адміністративне правопорушення, а саме, що він йде та хитається в нетверезому стані, після чого повідомили, що він буде доставлений до медзакладу для освідування на стан сп`яніння та оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення. Також, на його запитання один з співробітників УПП в Рівненській області повідомив, що він затриманий, після чого він добровільно, без будь-якого примусу виконав розпорядження поліцейського та сів до патрульного автомобіля та був доставлений до КЗ «РОЦПЗН», де до нього було застосовано кайданки. Крім того, пояснив, що до моменту затримання жодних дій, які б містили склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, не вчиняв, а його лайка в бік співробітника УПП в Рівненській області є наслідком ситуативно виниклих неприязних стосунків.

Захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвокат Курись О.П. в судовому засіданні підтримав пояснення ОСОБА_1 та подав до суду письмове клопотання про закриття провадження у справі в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, з підстав, викладених у письмовому клопотанні.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, його захисника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

З досліджених в судовому засіданні відеозаписів нагрудних камер співробітників УПП в Рівненській області, судом встановлено, що до часу затримання співробітниками УПП в Рівненській області, а саме до 01 год. 51 хв., ОСОБА_1 жодних дій, які б охоплювали склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не вчиняв.

Час фактичного затримання ОСОБА_1 зазначений в протоколі затримання від 30.01.2020 року, в якому також зазначено, що підставою для затримання співробітниками УПП в Рівненській області громадянина ОСОБА_1 стало припинення вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 178 КУпАП та ст. 173 КУпАП, а також складання адміністративних матеріалів.

Крім того, відповідно до вказаного протоколу адміністративного затримання зазначено, що ОСОБА_1 звільнений 30.01.2020 року о 04 год. 01 хв.

Відтак, з досліджених матеріалів судом встановлено, що дії ОСОБА_1 , які кваліфіковано як дрібне хуліганство, вчиненні після його затримання, тобто коли ОСОБА_1 перебував під контролем співробітників УПП в Рівненській області та був обмежений у пересуванні.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Тобто, вчинення дій, які і самі по собі містять ознаки дрібного хуліганства, але в тій обстановці, коли особа обмежена у своїх правах, в даному випадку під час затримання, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» хуліганство це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Судом встановлено, що 30.01.2020 року між ОСОБА_1 та співробітником УПП в Рівненській області Дейнером Б.М. раптово виникли неприязні відносини, що підтверджується поясненнями правопорушника наданими ним в судовому засіданні, тому нецензурна лайка зі сторони ОСОБА_1 в сторону працівника поліції відбулася не на ґрунті хуліганства, або порушенням громадського порядку, а на ґрунті особистих неприязних стосунків.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП, дрібне хуліганство, це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Однак, доказів таких дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян, зі сторони ОСОБА_1 до протоколу не долучено та судом не встановлено.

Крім того, судом неодноразово здійснювався виклик інспектора взводу № 1 роти тактико-оперативного реагування УПП в Рівненській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_2 для допиту в якості свідка, проте в судове засідання останній не з`явився ,причини неявки суду не повідомив.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При оцінці доказів у провадженні у справах про адміністративні правопорушення, уповноважені особи повинні з`ясувати, чи припустиме використання отриманих відомостей як доказів у цій справі, чи стосуються отримані фактичні дані до конкретної справи, чи вірогідний цей доказ і як він взаємопов`язаний з іншими доказами у справі, чи є достатньою вся сукупність отриманих фактичних даних для того, щоб прийняти законне, об`єктивне й обґрунтоване рішення в справі.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в тому разі, якщо відсутня подія або склад адміністративного правопорушення.

Оцінивши докази по справі, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження по даній справі підлягає закриттю.

Керуючись п.1 ст. 247, ст.ст. 251, 252, 284, 287, 294 КУпАП,-

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд Рівненської області.

Суддя Рівненського міського суду С.В. Рогозін