П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2020 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Балацька Г.О. за участі:

особи, стосовно якої складено протокол про

адміністративне правопорушення, - ОСОБА_1 ,

захисників особи, стосовно якої складено протокол про

адміністративне правопорушення, - ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

прокурора - Онищенка А.В.,

розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дарницького районного суду м. Києва від 12 квітня 2019 року стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працює старшим інспектором сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького управління поліції Головного управління НП у м.Києві, зареєстрований у АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

В С Т А Н О В И Л А:

Цією постановою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить одну тисячу сімсот гривень.

Постановою суду визнано доведеним те, що ОСОБА_1 , обіймаючи з 26.11.2018 посаду старшого інспектора сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького управління поліції Головного управління НП у м. Києві, (з 07.11.2015 по 29.01.2016 та з 01.02.2016 по 07.03.2018 обіймав посаду командира батальйону поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві; з 30.01.2018 по 26.11.2018 обіймав посаду заступника начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького УП ГУ НП у м. Києві), тобто будучи суб`єктом декларування, в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону № 1700-VІІ, без поважних причин несвоєчасно, у термін до 02.02.2018, повідомив лише 02.07.2018 про суттєві зміни у майновому стані, а саме щодо придбання у власність транспортного засобу (автомобіль) BMW-520 2008 року випуску, вартість якого складає 347 651, 09 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій просить постанову Дарницького районного суду м. Києва від 12.04.2019 скасувати та провадження у справі закрити за відсутності в його діянні складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

На обґрунтування апеляційних вимог ОСОБА_1 вказує, що постанова суду винесена з порушенням норм чинного законодавства, що вказує на незаконне притягнення його до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 вказує, що судом не були з`ясовані обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, зокрема щодо територіальності скоєння адміністративного правопорушення; не були викликані свідки, які могли надати суттєві свідчення щодо його невинуватості, а також не з`ясовано обставини укладення договору купівлі-продажу транспортного засобу на предмет удаваності правочину.

Також ОСОБА_1 зазначає, що судом не наведено жодного конкретного доказу, що він усвідомлював протиправний характер не подання декларації, та передбачав шкідливі наслідки, бажав їх або свідомо допускав настання цих наслідків, а навпаки, в матеріалах справи містяться докази того, що у нього не було умислу щодо приховування транспортного засобу.

Несвоєчасне подання декларації обумовлюється тим, що нього було незаконно звільнено з органів поліції 01.02.2016, і весь цей час до фактичного поновлення на роботі, він не був суб`єктом декларування, тобто не був посадовою особою при виконанні покладених на неї службових обов`язків.

ОСОБА_1 зазначає, що на відсутність умислу в його діях вказує те, що рішення НАЗК № 2 від 10.06.2016 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» вступило в силу після звільнення з органів Національної поліції.

Крім того, електронний ключ був ним був отриманий лише 20.02.2018, після того, як зателефонував начальник відділу кадрового забезпечення УП в метрополітені ОСОБА_4 та поставив до відома про необхідність подання електронної декларації та необхідністю отримати для цього електронного ключа.

Крім зазначених обставин ОСОБА_1 також вважає недопустимим доказом сам протокол про адміністративне правопорушення, оскільки він містить виправлення у номері протоколу та був складений 17.01.2019, тоді як виявили правопорушення ще 10.09.2018, а перевірка факту мала закінчитися не пізніше 27.11.2018.

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення ОСОБА_1 та в його інтересах захисників Олійника С.В. і Нетребенко О.С., які наполягали на задоволенні апеляційних вимог в повному обсязі, прокурора, який заперечував щодо задоволення апеляційної скарги та просив постанову суду залишити без змін, дослідивши матеріали справи, додатково надані документи, перевіривши доводи апеляційної скарги та заслухавши свідка, слід дійти наступного.

Суд апеляційної інстанцій розглядає обставини вчиненого правопорушення в межах, що викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та встановлені судом першої інстанції, за доводами, означеними в апеляційній скарзі, на виконання вимог ст. 294 КУпАП.

Згідно положенням ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При цьому, нормою ст. 280 КУпАП регламентовано, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення підлягають з`ясуванню такі обставини: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення.

Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами, як наголошується в ст. 251 КУпАП.

Суд, у відповідності з приписами ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Ці вимоги закону при розгляді суддею місцевого суду справи за протоколом про адміністративне правопорушення, складеного стосовно ОСОБА_1 - не дотримані.

Відповідно до ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Приписами ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» визначено коло осіб, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідно до підпункту п.п. «з», п. 1, ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», підполковник поліції ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється його дія. Тому, згідно з абз. 14 ч. 1 ст. 1, ч. 2 ст. 52 Закону, приміткою до статті 172-6 КУпАП, ОСОБА_1 є суб`єктом декларування та суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Юридичний склад адміністративного правопорушення - це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративний проступок.

Такий комплекс ознак передбачає чотири елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Отже, для встановлення наявності в діях особи складу адміністративного правопорушення, орган (посадова) особа відповідно до вимог ст. 280 КУпАП повинен з`ясувати наявність комплексу ознак, який передбачає чотири елементи, а саме: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 2/2019 від 17.01.2019 встановлено, що ОСОБА_1 , обіймаючи з 26.11.2018 року посаду старшого інспектора сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького управління поліції Головного управління НП у м. Києві, (з 07.11.2015 по 29.01.2016 та з 01.02.2016 по 07.03.2018 обіймав посаду командира батальйону поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві; з 30.01.2018 по 26.11.2018 обіймав посаду заступника начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького УП ГУ НП у м. Києві), тобто будучи суб`єктом декларування, в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону № 1700-VІІ, без поважних причин несвоєчасно, у термін до 02.02.2018, повідомив лише 02.07.2018 про суттєві зміни у майновому стані, а саме щодо придбання у власність транспортного засобу (автомобіль) BMW-520 2008 року випуску, вартість якого складає 347 651, 09 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

З вказаного протоколу вбачається, що дії ОСОБА_1 які визначають суб`єктивну сторону адміністративного правопорушення, як цього вимагає положення ст. 9 КУпАП, не відображені.

За змістом норми ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, склад правопорушення є формальним. До формальних належать склади, в яких немає ознаки настання шкідливих матеріальних наслідків. Обов`язковим елементом складу вказаного адміністративного правопорушення є умисна дія - умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, який бере участь у розгляді справи, зобов`язані довести суду наявність у діях особи умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб. Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

ОСОБА_1 ні в суді першої, ні в суді апеляційної інстанції винним себе не визнав і пояснив, що навиків подання електронних декларацій він не мав, оскільки 01.02.2016 його було звільнено з органів поліції, а зобов`язаннями поліцейських, які є суб`єктами декларування про дотримання окремих обмежень, передбачених ЗУ «Про запобігання корупції» при прийнятті на службу після поновлення на роботі його ознайомили лише 17.10.2018, тобто після подання ним декларації про суттєві зміни в майновому стані, що свідчить про відсутність в його діях умислу.

Також ОСОБА_1 вказав на те, що вважає місцем розгляду даного протоколу має бути Подільський районний суд м. Києва, оскільки поновлено на службі в поліції, на посаді командира батальйону управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві його було наказом від 30.11.2017 №1377о/с, місце розташування підрозділу на вул. Ярославській, 20 в м. Києві. Тобто на дату вчинення правопорушення він перебував на посаді в підрозділі поліції, місце розташування якого знаходиться у Подільському району м. Києва.

В суді апеляційної інстанції свідок - оперуповноважений Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки НП України - ОСОБА_5 пояснив, що ним ретельно перевірялися всі обставини та після виявлення факту порушення ОСОБА_1 вимог закону щодо останнього було складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Зазначив, що місцем вчинення ОСОБА_1 правопорушення у протоколі зазначено фактичне місце його роботи на день подання ним декларації про суттєві зміни в майновому стані, а саме Дарницьке управління поліції ГУ НП у м. Києві.

Також пояснив, що дата складання протоколу є вірною, оскільки строк складання протоколу починає свій відлік лише після того як в посадової особи, уповноваженої складати протокол, буде достатньо фактичних даних для висновку про наявність в діях особи вини у вчиненні правопорушення.

Судом апеляційної інстанції з достовірністю встановлено наступне.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві за № 12 о/с від 07.11.2015, ОСОБА_1 призначено на посаду командира батальйону управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві та в порядку переатестування, присвоєно спеціальне звання «підполковник поліції» (т. 1 а.с. 41).

Згідно витягу наказу ГУНП у м. Києві за № 64 о/с від 29.01.2016, підполковника поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції згідно з п. 5 ч. 1 ст. 77 ЗУ «Про національну поліцію» з 01.02.2016 (т.1 а.с. 42).

Як вбачається з витягу з наказу № 1377 о/с від 30.11.2017, на підставі постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 08.11.2017 №826/2715/16 поновлено ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді командтра батальйону управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві з 01 лютого 2016 року (т. 1 а.с. 43)

Відповідно до витягу з наказу ГУНП у м. Києві № 234 о/с від 07.03.2018 на підставі наказу Національної поліції України від 24 лютого 2016 року № 164дск «Про організаційно-штатні зміни в Головному управлінні Національної поліції у м. Києві» та наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 17 березня 2016 року № 6 дск «Про організаційно-штатні зміни в ГУНП у м. Києві», згідно зі ст. 65 ЗУ «Про Національну поліцію», призначено підполковника поліції ОСОБА_1 заступником начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького управління поліції, з 30 січня 2018 року, без доступу до Інформації з грифами секретності «цілком таємно» та «таємно», з посадовим окладом 3000 гривень, звільнивши його з посади командира батальйону патрульної служби управління поліції в метрополітені, закріпивши за ним спеціальний жетон з індивідуальним номером 0132798 (т. 1 а.с. 44).

Як видно з витягу з наказу ГУНП у м. Києві № 1191 о/с від 26.11.2018, відповідно до пункту 3 (через службову невідповідність - на підставі висновку атестації з урахуванням професійних і особистих якостей) ч. 1 ст. 65 ЗУ «Про Національну поліцію» та пункту 28 розділу IV Інструкції про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом МВС України від 17 листопада 2015 року № 1465, призначено підполковника поліції ОСОБА_1 (0132798) старшим інспектором сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького управління поліції, звільнивши його з посади заступника начальника відділу поліції на станції "Дарниця" цього ж управління поліції (т. 1 а.с. 45).

Згідно договору купівлі-продажу транспортного засобу № 8045/2018/79511 від 23.01.2018, укладеного між ОСОБА_6 , який за дорученням представляв інтереси продавця - ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , останній набув у власність транспортний засіб (автомобіль) BMW-520, 2008 року випуску, номер кузову НОМЕР_1 , вартість вказаного транспортного засобу згідно з договором складає 347 651, 09 грн. (т. 1 а.с. 34).

17.10.2018 ОСОБА_1 був ознайомлений з зобов`язанням поліцейських, державних службовців та працівників поліції, які є суб`єктами декларування про дотримання окремих обмежень, передбачених ЗУ «Про запобігання корупції» при прийнятті на службу (т. 2 а.с. 67).

За даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані ОСОБА_1 подано до реєстру лише 02.07.2018 року (т. 1 а.с. 27).

Вказане, на переконання апеляційного суду виключає наявність у ОСОБА_1 умислу на неподання у 10-денний строк повідомлення про суттєві зміни та свідчить про те, що останній не мав наміру приховати факт придбання у власність транспортного засобу (автомобіль) BMW-520 2008 року випуску, вартість якого складає 347 651, 09 гривень.

Оскільки корупційне правопорушення може бути вчинено лише з прямим чи непрямим умислом, апеляційний суд, з огляду на вищевказані обставини справи, дійшов висновку, що в матеріалах справи відсутні докази, що ОСОБА_1 умисно не надав повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому в його діях відсутній склад корупційного правопорушення, регламентований п. 5 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції», згідно якого корупційним правопорушенням є діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Вказані обставини у суді першої інстанції не були в повному обсязі з`ясовані, а тому за зазначених вище обставин, висновок суду про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є помилковим, оскільки матеріали справи не містять відомостей, які б вказували на те, що останній, не подавши повідомлення про суттєві зміни майнового стану протягом десятиденного строку з моменту набуття у власність транспортного засобу, мав умисел на порушення вимог фінансового контролю чи переслідувала будь-який корупційний інтерес.

Статтею 62 Конституції України визначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Особу може бути визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, в тому числі пов`язаного з корупцією, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто, за наявності усіх необхідних елементів об`єктивних та суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення - у сукупності.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд приходить до висновку про необхідність скасування постанови судді із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

За наведеним, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Дарницького районного суду м. Києва від 12 квітня 2019 року, якою ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою ОСОБА_1 визнатиневинуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, та закрити провадження в справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Г.О. Балацька