Справа № 953/1301/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" лютого 2020 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А., при секретарі Романок А.Ф., за участі адвоката Самойлова Є.Ю., особи, відносно якої складені протоколи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, що надійшли з Київського ВП ГУ НП в Харківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, підприємця, голови ГО «Антикорупційний блок учасників АТО», який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, ч. 1 ст. 185-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

27.01.2020 до Київського районного суду м.Харкова з Київського відділу поліції ГУ НП в Харківській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 468621 від 27.01.2020, згідно якого 23.01.2020 близько 17:40 год. за адресою: м. Харків, вул. Сумська, буд. 64, гр. ОСОБА_1 влаштував мітинг та організував інших осіб, при цьому не попередив органи Виконавчої влади, чим порушив порядок організації проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-1 КУпАП.

Крім того 29.01.2020 до Київського районного суду м.Харкова з Київського відділу поліції ГУ НП в Харківській області надійшов протокол про адміністративне правопорушеннясерії АПР 18 № 468666 від 28.01.2020, згідно якого 23.01.2020 близько 17:45 год. гр. ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 організував проведення мітингу під будівлею Харківської Обласної держадміністрації, під час якого невідомі особи тримали фаєра та довгий час безпідставно застосовували звуковий сигнал автомобіля, чим порушили громадський спокій, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Постановою судді Київського районного суду м. Харкова від 07.02.2020 вказані матеріали об`єднано в один під номером № 953/1301/20 н/п 3/953/684/20.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що складення протоколів про адміністративні правопорушення відносно нього за ст. 173, ч. 1 ст. 185-1 КУпАП, на його думку, є намаганням влади вчинити на нього тиск, як на голову ГО «Антикорупційний блок учасників АТО» з метою публічної дискредитації та виключення з членів вказаної громадської організації. Вказав, що жодних дій, передбачених ст. 173, ч. 1 ст. 185-1 КУпАП, не вчиняв. Також зазначив, що особа, яка склала відносно нього протоколи не роз`яснила йому в чому саме полягають правопорушення, а саме: порушення громадського порядку та порядку організації та проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій. Додані до протоколів докази вважав неналежними, фото не чіткими, з яких неможливо встановити осіб, які на них зображені.

Адвокат Самойлов Є.Ю. повністю підтримав доводи ОСОБА_1 , та зазначив, що особа, яка склала протоколи про адміністративні правопорушення відносно його підзахисного порушила право на захист ОСОБА_1 , оскільки спочатку не надавала матеріали, які стали підставою для їх складання, для ознайомлення, а після звернення до правоохоронного органу з заявою про вчинення кримінального правопорушення, матеріали були надані, проте вони були не завірені належним чином та були відсутні дані про те, яким чином вони потрапили до вказаної особи. Посилаючись на рішення Конституційного Суду України від 19.04.2001 року, рішення Європейського суду з прав людини «Вєренцов проти України» від 11.04.2013 року, просив закрити провадження за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, ч. 1 ст. 185-1 КУпАП.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 та його адвоката, дослідивши наявні матеріали справи про адміністративне правопорушення, відеозаписи та оцінивши наявні докази, оцінюючи докази у сукупності, суддя дійшов наступних висновків.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог ст. 39 Конституції України, громадяни мають право збиратися мирно, без зброї і проводити мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування.

Згідно ст. 92 Конституції України, виключно законами України визначаються права і свободи людини і громадянина, гарантії цих прав і свобод, основні обов`язки громадянина.

Відповідальність за ч.1 ст. 185-1 КУпАП настає у разі порушення встановленого порядку організації чи проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій.

Як вбачається з рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Міністерства внутрішніх справ України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 39 Конституції України про завчасне сповіщення органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування про проведення зборів, мітингів, походів і демонстрацій (справа щодо завчасного сповіщення про мирні зібрання) від 19.04.2001 року (справа №1-30/2001), визначення конкретних строків завчасного сповіщення з урахуванням особливостей форм мирних зібрань, їх масовості, місця, часу проведення тощо є предметом законодавчого регулювання, однак в протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 немає посилань на нормативний акт, яким встановлено цей порядок.

Статтею 11 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу мирних зібрань і свободу об`єднання з іншими особами, включаючи право створювати профспілки та вступати до них для захисту своїх інтересів.

Здійснення цих прав не підлягає жодним обмеженням, за винятком тих, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Ця стаття не перешкоджає запровадженню законних обмежень на здійснення цих прав особами, що входять до складу збройних сил, поліції чи адміністративних органів держави.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» судами застосовується при розгляді справ Конвенція та практика Європейського Суду як джерела права.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Вєренцов проти України» від 11.04.2013 року, в пунктах 54, 55, 67 обумовлено, що «за відсутності чіткого та передбачуваного порядку законодавства, що визначає правила проведення мирних демонстрацій, покарання заявника за порушення неіснуючого порядку було несумісним зі ст. 7 Конвенції».

Таким чином, Європейський суд з прав людини дійшов висновку про відсутність у національному законодавстві України порядку організації та проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, а тому притягнення громадян до адміністративної відповідальності за ст. 185-1 ч.1 КпАП України є порушенням ст. 7 Конвенції.

Мітинг - це масові збори з питань злободенних, переважно політичних питань, які проводяться, як правило, на вулицях, майданах, стадіонах, парках. Неодмінні атрибути мітингу - масова аудиторія, промовці, лозунги, прапори, заклики (усні, друковані, письмові).

Як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 468621 від 27.01.2020, 23.01.2020 близько 17:40 год. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 влаштував мітинг та організував інших осіб, при цьому не попередив органи Виконавчої влади, чим порушив порядок організації проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-1 КУпАП.

Особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, повинна була зазначити окрім статті Кодексу України про адміністративні правопорушення, ще й нормативний (підзаконних) акт, яким визначається порядок організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій (його номер, дату прийняття, назву органу який прийняв акт) а також статтю, частину, пункт який порушений особою стосовно якої складений протокол про адміністративне правопорушення.

Однак, протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містить посилань на те, в чому конкретно полягає суть порушень, допущених особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, які дії нею були вчинені, чи яких дій вона не вчинила, порушуючи при цьому встановлений законодавством порядок організації і проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, не міститься посилання на встановлену при складенні протоколу форму вини правопорушника. Також в ньому не відображено, який конкретно нормативний акт порушено, суть його приписів, з посиланням на статтю та назву.

Крім того, з досліджених протоколу про адміністративне правопорушення, рапорту, фото не можливо встановити, з яких саме підстав вищезазначений протокол про адміністративне правопорушення складений саме відносно громадянина ОСОБА_1 , враховуючи відсутність в матеріалах справи пояснень свідків, учасників зібрання, будь-яких інших належних та допустимих доказів.

Крім цього долучені до протоколу матеріали не містять відомостей, які б підтвердили факт того, що ОСОБА_1 організував масову аудиторію для його проведення з відповідними лозунгами та закликами.

Разом із тим, у відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Крім цього, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 468666 від 28.01.2020, 23.01.2020 близько 17:45 год. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , організував проведення мітингу під будівлею Харківської Обласної держадміністрації, під час якого невідомі особи тримали фаєра та довгий час безпідставно застосовували звуковий сигнал автомобіля, чим порушили громадський спокій, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Згідно зі ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливі чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок передбачає врегульовану правовими та соціальними нормами систему відносин, правила співдружності та взаємоповаги до оточуючих.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Проявом хуліганських дій є будь-які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

З дослідженого в судовому засіданні відеозапису встановлено, що у темний період доби, біля входу до Харківської обласної адміністрації, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Сумська, буд. 64 стоїть позашляховик Toyota, д/н. НОМЕР_1 , на капоті якого стоїть невідомий чоловік, який тримає плакат з написом «Поверніть безпеку». Біля вказаного автомобіля стоїть невідомий чоловік, який палить фаєр. Також встановлено, що в салоні автомобілю знаходиться невідома особа, яка подає звуковий сигнал автомобіля, та згодом, керуючи вказаним автомобілем покинула вказане місце в невідомому напрямку.

Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Таким чином, судове провадження повинно здійснюватися з додержанням принципу верховенства права, даний принцип в провадженні у справах про адміністративні правопорушення застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Надані на розгляд адміністративні матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме ОСОБА_1 з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Згідно п. 1 ст. 247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 7 КпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених цим законом.

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбачених ст. 173, ч. 1 ст. 185-1 КУпАП, тому провадження по справі підлягає закриттю за відсутністю в діях останнього складу вказаних правопорушень.

Приймаючи таке рішення, суд керується також вимогами ст. 62 Конституції України, яка закріплює презумпцію невинуватості та передбачає, що усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися саме на користь цієї особи.

Щодо доводів адвоката Самойлова Є.Ю. та ОСОБА_1 про неправомірність дій особи, яка складала протоколи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173, ч. 1 ст. 185-1 КУпАП та яка полягає в ненаданні матеріалів для ознайомлення та згодом надання їх незасвідченими у встановленому порядку, а також дій інших посадових осіб, суд роз`яснює, що під час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення. Разом з цим як ОСОБА_1 так і його адвокат Самойлов Є.Ю. не позбавлені права оскаржувати неправомірні, на їх думку, дії посадових осіб у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 173, 185-1, п. 1 ст. 247, 278, 280, 283-284, 294 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, ч. 1 ст. 185-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя С.А. Колесник