Справа № 715/2258/20
Провадження № 3/715/1077/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.12.2020 смт. Глибока

Суддя Глибоцького районного суду Чернівецької області Маковійчук Ю.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Національної поліції України ДПП УПП в Чернівецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшов матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, у зв`язку з тим, що вона 02 жовтня 2020 року біля 15 год. 43 хв. перебуваючи в смт. Глибока Глибоцького району Чернівецької області в службовому приміщенні Глибоцького ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, вчинила дрібне хуліганство, а саме: під час ознайомлення з адміністративним протоколом (протокол про адміністративне затримання АЗ №105821) своїми діями порвала даний протокол, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнала та пояснила, що вона приїхала до відділку поліції у смт. Глибока, як представник ОСОБА_2 , який був затриманий працівниками патрульної поліції та доставлений у відділення Глибоцького ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області. На місці, вона намагалася з`ясувати обставини подій, та у зв`язку із чим був затриманий ОСОБА_2 . Однак не надавши їй пояснень, працівники поліції попросили її, як представника ОСОБА_2 , поставити підпис (або написати «від підпису відмовляюся») в протоколі про адміністративне затримання, який був складений відносно ОСОБА_2 , про те, що йому було роз`яснено права та обов`язки, передбачені ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП. Оскільки ОСОБА_2 дані права роз`ясненні не були, вона хотіла написати в даній графі «Не роз`яснювалися» та поставити свій підпис, під час того, як вона почала писати дані слова, працівник поліції висмикнув у неї даний протокол, у результаті чого він трохи порвався. Відразу після цього працівники поліції на неї одягнули кайданки. При цьому вона вказувала, що нецензурною лайкою в сторону працівників поліції не виражалася, поводила себе спокійно, що підтверджується відеозаписами. Окрім того, протокол вона не порвала, пошкодження він отримав у зв`язку із діями працівника поліції. Під час складання відносно неї адміністративних матеріалів, їй також не були роз`ясненні права та обов`язки, та було відмовлено у видачі копії адміністративних матеріалів. Враховуючи вище викладене, просила суд закрити провадження по справі у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП не підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є зокрема, своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. За змістом ст. 173 КУпАП під дрібним хуліганством розуміється нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Верховний суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В матеріалах справи наявний протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №316180, протокол АЗ №105823 про адміністративне затримання, копія протоколу АЗ №105821 про адміністративне затримання, пояснення працівників поліції та їх рапорти.

Протокол про адміністративне правопорушення або копія такого протоколу, без його належного правового аналізу, не може бути визнаний належним доказом по справі в розумінні статті 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійними беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП №316180, вказано, що ОСОБА_1 02 жовтня 2020 року біля 15 год. 43 хв. перебуваючи в смт. Глибока Глибоцького району Чернівецької області в службовому приміщенні Глибоцького ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, вчинила дрібне хуліганство, а саме: під час ознайомлення з адміністративним протоколом (протокол про адміністративне затримання АЗ №105821) своїми діями порвала даний протокол, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Разом з тим, вважаю, що сам факт пошкодження адміністративного протоколу (протокол про адміністративне затримання АЗ №105821) не утворює склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно відео оглянутих в судовому засіданні, ОСОБА_1 поводила себе спокійно, не виражалася нецензурною лайкою та не ставилася образливо до оточуючих громадян, в тому числі до працівників поліції.

Крім того, в матеріалах справи відсутні будь - які фактичні дані, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення, яке посягає на громадський порядок і громадську безпеку, тобто вчинила дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях (вулицях, парках, скверах, інших місцях масового перебування громадян), і як наслідок правопорушення - порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб як потерпілих.

При цьому, відповідно до ст.251 ч.2 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Згідно ст.19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

Аналіз наведених доказів, зібраних у адміністративному матеріалі, свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , що за змістом п.1 ст. 247 КУпАП виключає провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 247, 284, 287 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд Чернівецької області протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя:

.