Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 33/4809/394/20 Головуючий у суді І-ї інстанції Петров Р. І.
Категорія - 172-6 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Ткаченко Л. Я.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2020 року.Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду Ткаченко Л.Я., розглянувши у порядку апеляційного перегляду справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 22 жовтня 2020 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого заступником начальника управління начальником відділу інформаційного забезпечення державного земельного кадастру Управління державного земельного кадастру Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 ,

визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн., а також стягнуто з нього на користь держави судовий збір 420 грн. 40 коп.,

за участю:

прокурора Зинов`єва М.В.,

захисника Суліменко Т.А.,

особи, яка притягається

до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И Л А:

Постановою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 22 жовтня 2020 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172- 6 КУпАП вчинене ним за наступних обставин.

Відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 30.11.2016 року № 386-к ОСОБА_1 було переведено на посаду заступника начальника управління - начальника відділу інформаційного забезпечення державного земельного кадастру Управління державного земельного кадастру Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області.

Згідно з приміткою до статті 50 Закону України «Про запобігання корупції» особи, посади яких належать до посад державної служби категорії «Б», відносяться до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Частиною другою статті 52 Закону «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку зобов`язаний повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Положення частини другої цієї статті застосовуються до суб`єктів декларування, які є службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, а також суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, відповідно до статті 50 цього Закону.

Таким чином, відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3, статтей 50, 52 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом на якого поширюється дія вказаного Закону і займаючи вищевказану посаду зобов`язаний був подавати повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року № 3 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за 3959/29089, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 року становив 1921 грн., тобто з 01.01.2019 року суб`єкти декларування зобов`язані були повідомляти Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме отримання доходу, придбання майна на суму, що перевищує 96050 грн.

Відповідно до копії договору купівлі - продажу від 27.03.2019 року № 8041/2019/1381536 ОСОБА_1 , в особі громадянина ОСОБА_2 , який діяв на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 07.11.2018 року, здійснено продаж транспортного засобу «CITROEN СЗ PICASSO», 2011 року випуску (номер кузова НОМЕР_2 ) за 130 000 грн.

За змістом пункту 172.8 статті 172 та пункту 173.8 статті 173 Податкового кодексу України під продажем розуміється будь-який перехід права власності на об`єкти нерухомості та рухомого майна, крім їх успадкування та дарування. Отже, у разі якщо особа (повірений), якій видано довіреність, здійснює від імені фізичної особи - довірителя продаж рухомого або нерухомого майна за яким відбувається перехід права власності на зазначене майно, то у розумінні Податкового кодексу України дохід від такого продажу у платника податку фізичної особи (довірителя) виникає у день укладання відповідного договору. Таким чином, з урахуванням положень глави 68 ЦК України, яка регулює відносини, що виникають між сторонами за договором доручення, та вищевказаних норм Податкового кодексу України, ОСОБА_1 27.03.2019 року отримав дохід від продажу майна (транспортного засобу) на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2019 року, і будучи особою на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язаний був до 00 год. 00 хв. 07.04.2019 року подати до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування повідомлення про суттєві зміни в майновому стані шляхом заповнення форми повідомлення на офіційному веб-сайті Національного агентства. Проте, відповідно до відомостей зазначених у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, належне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, у зв`язку з продажем вказаного майна та отримання від цього доходу в розмірі 130000 грн. ОСОБА_1 подав лише 08.04.2019 року. Відповідно до послідовності дій користувача Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування встановлено, що ОСОБА_1 зареєструвався у даному реєстрі 19.10.2016 року, подавав щорічні декларації за 2015, 2016, 2017, 2019 роки та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані 14.12.2018 року.

Згідно з послідовністю дій користувача Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 у період з 27.03.2019 року (дата отримання доходу) по 06.04.2019 року (останній день десятиденного строку для подачі повідомлення), не вчиняв дій щодо створення повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Таким чином, ОСОБА_1 будучи особою на якого поширюються вимоги Закону України «Про запобігання корупції» та знаючи про свій обов`язок у разі суттєвої зміни у його майновому стані, а саме отримання доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції у десятиденний строк з моменту отримання такого доходу, шляхом внесення відповідної інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомив про суттєві зміни у своєму майновому стані несвоєчасно без поважних причин, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення пропушеного строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поважності пропуску строку зазначає, що постанова районного суду проголошена 22.10.2020 року. Під час розгляду справи він участі не приймав, оскільки перебував на лікарняному, та не був присутнім при проголошенні вказаного судового рішення, а тому не був обізнаний про його зміст. Копія постанови судом йому не надсилалася та була ним отримана на підставі заяви 05.11.2020 року у приміщенні Кіровського районного суду м.Кіровограда.

Зважаючи на вказані обставини, та незначний проміжок часу між отриманням копії постанови та поданням апеляційної скарги, ОСОБА_1 просить суд визнати причини пропуску ним строку на подання апеляційної скарги поважними та відповідно поновити строк для подання апеляційної скарги.

За наслідком розгляду апеляційної скарги, ОСОБА_1 просить скасувати оскаржувану постанову районного суду та закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП-у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що постанова районного суду не відповідає КУпАП є необгрунтованою, ухваленою на підставі висновків суду, що не відповідає дійсним обставинам справи, за неповного дослідження матеріалів справи, відсутності в його діях складу та ознак інкримінованого адміністративн правопорушення, з порушенням права на участь в судових засіданнях, що в свою чергу, є підставою для її скасування та закриття провадження у справі підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з наступним.

Доводи щодо неповного з`ясування судом першої інстанції усіх обставин справи.

Так, 27.03.2019 року його довіреною особою - ОСОБА_2 (який діяв на підставі довіреності від 07.11.2018 року зареєстрованої в реєстрі за № 1110) було укладено договір купівлі-продажу належного йому ( ОСОБА_1 ) транспортного засобу.

Згідно з розпискою від 07.04.2019 року кошти від продажу транспортного засобу були ним отримані 07.04.2019 року.

При цьому, визнавши його винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, судом не було встановлено того факту, що про продаж транспортного засобу йому було відомо саме 27.03.2019 року, або цього ж дня отримано кошти від реалізації машини. Натомість суд зазначає, що про продаж автівки ОСОБА_1 стало відомо 06.04.2019 року (субота).

Отже, моментом набуття (отримання) ним коштів (доходу) від продажу транспортного засобу, тобто зміною його майнового стану в розумінні ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» є 07.04.2019 року.

Крім того, відповідно до п. 2.1 Договору купівлі-продажу транспортного засобу № 8041/2019/1381536 від 27.03.2019 року передача транспортного засобу Продавцем і прийняття його Покупцем здійснюється після повної оплати його вартості.

Отже, безпосереднього договором, умови якого мають привілейоване значення, передбачено момент сплати коштів не моментом реєстрації права власності, а безпосередньою передачею транспорт ного засобу Продавцем - Покупцю.

На дану обставину суд першої інстанції також не звернув уваги і не встановив коли саме його довіреною особою було передано ТЗ покупцю.

Апелянт вважає також безпідставними і посилання суду першої інстанції на п. 172.8 ст. 172, п. 173.8. ст. 173 Податкового кодексу України, та главу 68 ЦК України, оскільки вищевказані пункти статей 172 та 173 (як і безпосередньо стаття так і ЦК України вцілому) не містять твердження про те, що дохід у платника податку фізичної особ- (довірителя) виникає у день укладання відповідного договору. Відсутні такі твердження у главі 68 ЦК України.

До того ж вважає, що застосування статей Податкового кодексу України при розгляді даної справи є недоцільним, оскільки зазначений Кодекс визначає порядок справляння податків та зборів, в той час, як Закон України «Про запобігання корупції визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні. Крім того вказаним Кодексом не визначається поняття «момент отриманні доходу (прибутку) фізичною особою», що в силу стг. 280 КУпАП має значення для правильного вирішення даної справи.

Доводи щодо відсутності складу адміністративного правопорушення

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу. Це випливає з аналізу ст. 10 КУпАП (адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків) та ст. 11 КУпАП (адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала настання таких наслідків, хоча повинна була і могла їх передбачати).

У своїх неодноразових поясненнях, які він надавав у липні 2019 року, серпні 2019 року працівникам Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України (листи-відповіді № 5696/39/110/01-12 від року, № 6544/39/110/01-19 від 29.08.2019 року) та в Управлінні проведення спеціальних перевірок та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції 06.08.2020 року, він повідомляв, що про укладення договору купівлі- продажу він дізнався від своєї довіреної особи 04.04.2019 року. 06.04.2019 року (субота) поштою він отримав оригінал договору, вже 07.04.2019 року (неділя) у м. Києві мною було отримано грошові кошти. При цьому вже 08.04.2019 року до НАЗК він подав відповідне повідомлення про зміну майнового стану.

Ухвалюючи постанову суд не знайшов доказів того, що йому було відомо про укладений договір купівлі-продажу 27.03.2019 року, що кошти були передані до 07.04.2019 року, не надав належної оцінки його письмовим поясненням від 06.08.2020 року в результаті чого фактично поклав на нього тягар спростування наявності в його діях складу адміністративного правопорушення, що є неприпустимо.

Отже, в його діях відсутні і подія і склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що є підставою для скасування постанови Кіровського районною суду м. Кіровограда від 22.10.2020 року з закриттям провадження у справі.

Доводи щодо порушення права на безпосередню участь під час розгляду справи.

Так, 26.08.2020 року, 22.09.2020 року, 06.10.2020 та 22.10.2020 до суду ним були подані заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікуванні та неможливість через це з`явитись в судове засідання.

Незважаючи на те, що до заяв були додані копії лікарняних листів, суд першої інстанції прийшов до висновку, про неповажність причин його неявки до суду для участі у справі та постановив рішення.

Такі висновки суду не тільки порушують його право на участь у справі, але й прямо протирічать вимогам ст. 268 КУпАП.

Заслухавши пояснення особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисника Суліменко Т.А. на підтримку апеляційної скарги, думку прокурора, який заперечував проти її задоволення з наведених в ній підстав, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд доходить наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску строку на оскарження постанови суду з поважних причин, його може бути поновлено за заявою особи.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 не був присутнім під час розгляду справи у Кіровському районному суді м. Кіровограда , яке відбулося 22.10.2020. Дані щодо отримання ОСОБА_1 копії даного судового рішення у матеріалах справи відсутні.

Відповідно до заяви про отримання копії постанови, ОСОБА_1 отримав її 05.11.2020, а апеляційну скаргу подав 12.11.2020.

На підставі наведеного, вважаю справедливим визнати названі скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції поважними, а тому необхідно його поновити.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Положеннями статті 252 КУпАП України, визначено, що орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності, керуючись законом.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інше.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 суддею районного суду зазначені вимоги закону в цілому дотримані.

Відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 30.11.2016 року № 386-к ОСОБА_1 було переведено на посаду заступника начальника управління - начальника відділу інформаційного забезпечення державного земельного кадастру Управління державного земельного кадастру Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області.

Згідно з приміткою до статті 50 Закону України «Про запобігання корупції» особи, посади яких належать до посад державної служби категорії «Б», відносяться до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Частиною другою статті 52 Закону «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку зобов`язаний повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Положення частини другої цієї статті застосовуються до суб`єктів декларування, які є службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, а також суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, відповідно до статті 50 цього Закону.

Таким чином, відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3, статтей 50, 52 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом на якого поширюється дія вказаного Закону і займаючи вищевказану посаду зобов`язаний був подавати повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року № 3 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за 3959/29089, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 року становив 1921 грн., тобто з 01.01.2019 року суб`єкти декларування зобов`язані були повідомляти Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме отримання доходу, придбання майна на суму, що перевищує 96050 грн.

Відповідно до копії договору купівлі - продажу від 27.03.2019 року № 8041/2019/1381536 ОСОБА_1 , в особі громадянина ОСОБА_2 , який діяв на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 07.11.2018 року, здійснено продаж транспортного засобу «CITROEN СЗ PICASSO», 2011 року випуску (номер кузова НОМЕР_2 ) за 130 000 грн.

За змістом пункту 172.8 статті 172 та пункту 173.8 статті 173 Податкового кодексу України під продажем розуміється будь-який перехід права власності на об`єкти нерухомості та рухомого майна, крім їх успадкування та дарування. Отже, у разі якщо особа (повірений), якій видано довіреність, здійснює від імені фізичної особи - довірителя продаж рухомого або нерухомого майна за яким відбувається перехід права власності на зазначене майно, то у розумінні Податкового кодексу України дохід від такого продажу у платника податку фізичної особи (довірителя) виникає у день укладання відповідного договору. Таким чином, з урахуванням положень глави 68 ЦК України, яка регулює відносини, що виникають між сторонами за договором доручення, та вищевказаних норм Податкового кодексу України, ОСОБА_1 27.03.2019 року отримав дохід від продажу майна (транспортного засобу) на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2019 року, і будучи особою на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язаний був до 00 год. 00 хв. 07.04.2019 року подати до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування повідомлення про суттєві зміни в майновому стані шляхом заповнення форми повідомлення на офіційному веб-сайті Національного агентства. Проте, відповідно до відомостей зазначених у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, належне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, у зв`язку з продажем вказаного майна та отримання від цього доходу в розмірі 130000 грн. ОСОБА_1 подав лише 08.04.2019 року. Відповідно до послідовності дій користувача Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування встановлено, що ОСОБА_1 зареєструвався у даному реєстрі 19.10.2016 року, подавав щорічні декларації за 2015, 2016, 2017, 2019 роки та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані 14.12.2018 року.

Згідно з послідовністю дій користувача Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 у період з 27.03.2019 року (дата отримання доходу) по 06.04.2019 року (останній день десятиденного строку для подачі повідомлення), не вчиняв дій щодо створення повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Таким чином ОСОБА_1 , будучи особою на якого поширюються вимоги Закону України «Про запобігання корупції» та знаючи про свій обов`язок у разі суттєвої зміни у його майновому стані, а саме отримання доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції у десятиденний строк з моменту отримання такого доходу, шляхом внесення відповідної інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомив про суттєві зміни у своєму майновому стані несвоєчасно без поважних причин, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП України, підтверджується матеріалами адміністративної справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 47-01/51/20 від 06.08.2020 року; витягом відомостей про сертифікат ОСОБА_1 ; витягом дій користувача Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 за період 27.03.2019 року 08.04.2019 року; листом Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 02.01.2020 року; копією паспорта ОСОБА_1 ; копією особової картки державного службовця ОСОБА_1 № 220; копією наказу № 386-к від 30.11.2016 року; копією витягу з табеля використання робочого часу ОСОБА_1 за березень-квітень 2019 року; копією листа Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 07.02.2018 року; копією аркушу ознайомлення із рекомендаціями суб`єктам декларування Управління державного земельного кадастру у Кіровоградській області; копією документів, що стали підставою перереєстрації автомобіля «CITROEN СЗ PICASSO», 2011 року випуску (номер кузова НОМЕР_2 ), на громадянку ОСОБА_3 ; копією листа Державної фіскальної служби України від 28.01.2019 року; письмовими поясненнями ОСОБА_1 , долученими до матеріалів справи; витягом з Єдиного реєстру довіреностей № 42379871 від 28.07.2020 року; копією договору купівлі-продажу транспортного засобу № 8041/2019/1381536; копією фотографії відправлення приватної особи ОСОБА_4 приватній особі ОСОБА_5 ; копією чеку відправлення; копією розписки громадянина ОСОБА_2 , з яких вбачається, що ОСОБА_1 , знаючи про свій обов`язок у разі суттєвої зміни у своєму майновому стані, а саме отримання доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції у десятиденний строк з моменту отримання такого доходу, шляхом внесення відповідної інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, несвоєчасно повідомив про суттєві зміни у своєму майновому стані без поважних причини, при цьому мав як часову так і технічну можливість вчасно повідомити про суттєві зміни у своєму майновому стані, оскільки дізнався про отримання доходу в розмірі 130000 грн. 06.04.2019 року, о 14-00 год., а граничний строк повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у ОСОБА_1 був до 00 год. 00 хв. 07.04.2019 року.

Сукупність досліджених доказів вказує на те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП України.

З урахуванням наведених обставин, апеляційний суд доходить висновку, що на час постановлення оскаржуваного рішення воно прийнято згідно із вимогами ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП, є законним, обґрунтованим та належним чином вмотивованим.

Апеляційний суд доходить висновку, що суддя місцевого суду перевіривши усі обставини та дослідивши матеріали справи вірно встановив той факт, що ОСОБА_1 повідомив про суттєві зміни у своєму майновому стані несвоєчасно без поважних причин, а відтак, про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, із чим погоджується апеляційний суд.

Водночас, стосовно адміністративної відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, слід зазначити наступне.

Пунктом 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII від 14.10.2014 р., за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Рішенням Конституційного Суду України № 13-р/2020 від 27.10.2020 р. у справі за конституційним поданням 47 народних депутатів України стосовно відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України визнано такою, що не відповідає Конституції України (є неконституційною), статтю 65 Закону України «Про запобігання корупції», яка визнана неконституційною, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення. Рішення Конституційного Суду України є обов`язковим, остаточним та таким, що не може бути оскаржено.

За змістом статті 152 Конституції України та статті 91 Закону України «Про Конституційний Суду України», закони та інші акти за рішенням Конституційного Суду України визнаються неконституційними повністю чи в окремій частині, якщо вони не відповідають Конституції України або якщо була порушена встановлена Конституцією України процедура їх розгляду, ухвалення або набрання ними чинності. Закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі скасування акту, який встановлює адміністративну відповідальність.

Отже, враховуючи наведене рішення Конституційного Суду України та те, що постанова районного суду не набрала законної сили, апеляційний суд доходить висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки даний вид відповідальності і вказівка на порядок притягнення до неї визначені ст. 65 вказаного Закону, з дня ухвалення рішення Конституційного суду України є нечинними. Колізію з існуванням дотепер ст. 172-6 КупАП суд вирішує на користь сособи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності.

З огляду на викладене, постанова районного суду підлягає скасуванню, а провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, підлягає закриттю на підставі п. 6 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 294 КУпАП, суддя апеляційного суду-

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити ОСОБА_6 строк подання апеляційної скарги на постанову Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 14 січня 2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 22 жовтня 2020 року, якою ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, скасувати.

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 6 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із скасуванням акта, який встановлює адміністративну відповідальність.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л.Я. Ткаченко