Справа № 404/9342/19
Номер провадження 3/404/3121/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Галаган Олексій Валерійович, розглянувши матеріали справи стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 , громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, 16.12.2019 року о 14-00 год. в АДРЕСА_1 ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру, а саме виражався в її бік нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В судові засідання, що призначались на 08.01.2020 року, 21.01.2020 року ОСОБА_1 не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся за адресою зазначеною в протоколі про адміністративне правопорушення: АДРЕСА_1 , про що свідчить, повернений поштовий конверт.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративні правопорушення та про розгляд його справи Кіровським районним судом м. Кіровограда, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу свідчить про умисне небажання ОСОБА_1 отримувати судові повістки та з`являтися до суду, з метою уникнення адміністративної відповідальності.

Крім того, на офіційному сайті Кіровського районного суду м. Кіровограда (https://kr.kr.court.gov.ua/sud1146/), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення даної справи до розгляду були зазначені дата, час та місце слухання.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши письмові матеріали справи, вважаю доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, а його дії такими, що підпадають під ознаки правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, довідкою про результати проведеної перевірки ОСОБА_2 , рапорт прийняття повідомлення зі служби «102», заявою та письмовими поясненнями ОСОБА_2 , письмовими поясненнями ОСОБА_1 , згідно до яких він вину визнав, довідкою «АРМОР».

Наведені докази узгоджуються між собою, є належними та допустимими, підстави ставити під сумнів їх достовірність відсутні, а тому в своїй сукупності підтверджують обставини, встановлені в суді. При цьому, будь-які дані, які б спростовували чи ставили під сумнів досліджені докази, вказували про порушення вимог ст. 266 КУпАП під час провадження у справі відсутні і не встановлені.

Згідно зі ст. 22 КупАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Положення зазначеної статті відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для правопорушника, меті адміністративній відповідальності. Він передбачає як індивідуальний підхід до застосування примусових заходів залежно від особистих якостей правопорушника та характеру і обставин вчинення проступку, так і можливість пом`якшення і навіть відмови Держави від застосування заходів відповідальності, якщо її мета може бути досягнута іншим шляхом.

Суд із урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 раніше не притягувався до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 КУпАП, саме правопорушення не заподіяло значної шкоди, від нього не настало суттєвих наслідків та враховуючи обставини вчинення правопорушення, суд дійшов висновку про те, що вчинене ОСОБА_1 правопорушення є малозначним.

З урахуванням вказаних обставин відносно ОСОБА_1 можливо застосувати положення ст. 22 КУпАП та оголосити йому усне зауваження, що буде достатнім для його виправлення та попередження скоєння ним нових правопорушень.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації або трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин передбачених ст. 247 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 22, 173-2, 278, 280, 283, 294 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення та звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, у зв`язку з малозначністю вчиненого ним адміністративного правопорушення.

Оголосити усне зауваження ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда О. В. Галаган