Номер провадження: 23-з/813/7/20
Головуючий у першій інстанції
Доповідач Ващенко Л. Г.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.06.2020 року м. Одеса

Суддя Одеського апеляційного суду Ващенко Л.Г., одноособово, за участі секретаря Дубрянської Н.О., з участю прокурора Семенюк А.В., розглянула у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 про відвід судді Грідіної Н.В. в адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Постановою Приморського районного суду м. Одеси від 14.11.2019 року ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі-КУпАП) з накладенням на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу 1 700 гривень. Суд стягнув з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 384,20 гривень

ОСОБА_1 не погодився із постановою суду від 14.11.2019 року і в особі представника подав апеляційну скаргу, яка прийнята до провадження апеляційного суду.

28.05.2020 року представник ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді Грідіної Н.В.

Заява представника ОСОБА_1 про відвід судді Грідіної Н.В. зазначає:

24.03.2020 року представником ОСОБА_1 подано клопотання про витребування доказів, без наявності яких неможливо розглянути справу, однак у задоволені клопотання суддею Грідіною Н.В. безпідставно відмовлено. Суддя необ`єктивна та упереджена, у зв`язку із чим виникають сумніви у безпристрасності судді. Діям судді Грідіної Н.В. представник не довіряє та бажає, щоб розгляд справи здійснював інший суддя. Стаття 3 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини, ст. ст. 2, 7 ЗУ «Про судоустрій та статус суддів» декларують, що кожен має право на справедливий розгляд своєї справи неупередженим, безстороннім судом. Згідно до ст.7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п.2.5 Бангалорських принципів поведінки судді, що схвалені резолюцією №2006/23 Економічної та Соціальної ради ООН від 27.07.2006, суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення. Інститут відводу має важливе значення для реалізації демократичних принципів цивільного процесу, сприяє ефективному розгляду справи і забезпечує правильне вирішення спору. Норма про відвід гарантує неупередженість у здійсненні правосуддя, запобігає можливості скасування рішень за мотивами незаконності складу суду, заінтересованості певних суб`єктів, що з`ясувалися під час перевірки справи вищими інстанціями.

У відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосуванні практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.1996 року, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права, а відповідно до п.4 рішення Ради суддів від 8 червня 2017 року №34, - у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до КУпАП, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства, суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства, може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Участь у розгляді справи судді Грідіної Н.В. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП викликає сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Заява представника ОСОБА_2 . ОСОБА_3 про відвід судді Грідіної Н.В. не підлягає задоволенню з таких підстав.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (ст. 6Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Норми КУпАП не визначають порядок вирішення заяви про відвід судді.

Заява про відвід судді в адміністративній справі підлягає розгляду зважаючи на наступне.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Тому, з метою забезпечення виконання положень ст. 1 КУпАП, при вирішенні питання про відвід судді під час розгляду справи про адміністративне правопорушення є необхідність у застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права, а саме, кримінального процесуального права, у зв`язку з чим, при розгляді заяви про відвід, слід керуватися положеннями ст. ст. 75, 80, 81 КПК України.

Суддя не може брати участь у кримінальному провадження: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача і цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні, як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого ч.3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою (ст. 75 ч.ч.1,2 КПК України).

У разі подачі заяви про відвід судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч.3 ст. 35 КПК України. Питання про відвід вирішується у нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою судді/суду (ст. 81 ч.ч.1,3 КПК України).

Суд, який розглядає справу має бути «безстороннім» в контексті ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Дослідивши питання безсторонності суддів з двох точок зору, Європейський Суд з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» (Lavents v. Latvia, рішення від 28.11.2002 року), зазначив, що, по-перше, йдеться про суб`єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці.

Тобто суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання, особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне.

По-друге, слід застосовувати об`єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву (рішення у справах: «Білуха проти України» від 09.11.2006 року п.п.49,54; «Бочан проти України» від 03.05.2007 року, п.66; «Агрокомплекс» проти України» від 06.10.2011 року, п.136; «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року, п.п.103,107).

Представник ОСОБА_1 заявив відвід з підстав того, що суддя Грідіна Н.В. залишила без задоволення його клопотання про витребування доказів по адміністративній справі.

Між тим, вирішення судом апеляційної інстанції під час розгляду справи у порядку адміністративного провадження клопотань осіб, які беруть участь у справі знаходиться в межах дискреційних повноважень суду.

Незгода особи, яка бере участь у справі із процесуальними рішеннями судді у питаннях, які знаходяться в межах дискреційних повноважень суду, у розумінні ст. 75 КПК України, не може бути підставою для відводу судді.

Заява представника ОСОБА_1 не зазначає належних та допустимих доказів щодо суб`єктивної упередженості судді.

Особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведене протилежне.

Зважаючи на викладене, заявлений відвід є необґрунтованим, а тому заява про відвід підлягає залишенню без задоволення.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

Керуючись ст. ст. 7, 8, 294 КУпАП, ст. ст. 75, 81КПК України, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити представнику ОСОБА_1 у задоволенні заяви від 28.05.2020 року про відвід судді Грідіної Н.В. в адміністративній справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Матеріали адміністративної справи повернути до канцелярії Одеського апеляційного суду для передачі судді Грідіній Н.В.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення, є остаточною і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови суду оголошено у залі судових засідань Одеського апеляційного суду 04 червня 2020 року.

Суддя Одеського апеляційного суду Л.Г. Ващенко