КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 534/620/20
Провадження № 3/534/267/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2020 року місто Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області у складі головуючого судді Куц Т.О., з участю секретаря судового засідання Ворошило І.О., особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кременчука Полтавської області, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, неодруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП,

в с т а н о в и в:

На розгляд Комсомольського міського суду Полтавської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ГР №247747 складений 09.04.2020 щодо ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

За змістом складеного щодо ОСОБА_1 протоколу, останній 09.04.2020 за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив сварку з колишньою дружиною ОСОБА_3 , під час якої висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винним себе не визнав та пояснив, що не міг вчинити правопорушення оскільки того дня знаходився в стані сильного алкогольного сп`яніння. З ОСОБА_3 мають спільну неповнолітню дитину, тому ОСОБА_3 зателефонувала йому та пояснила, що потрібно поговорити, коли він відчинив їй двері, то побачив, що вона прийшла не одна, а з працівниками поліції. Сварку не вчиняв та фізичною розправою не погрожував, так як просто був не спроможний цього робити через стан алкогольного сп`яніння, крім того він би не наважився цього зробити в присутності озброєних працівників поліції. В протоколі та поясненнях просто поставив свій підпис, що підписує не розумів.

Потерпіла ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що з ОСОБА_1 мають спільну неповнолітню дитину. Протягом останнього місяця ОСОБА_1 , знаходячись в стані алкогольного сп`яніння постійно вночі телефонує та надсилає смс-повідомлення їй, її батькам, дитині. Викликає поліцію з мотивів, що дитину б`ють, ображають, не доглядають. Працівники поліції постійно приїздять щоб перевірити стан здоров`я дитини, такі виклики виявляються хибними та заважають нормальному життю і ОСОБА_3 і дитині. В ніч на 09.04.2020 ОСОБА_1 знову вночі телефонував їй, тому вранці вона зателефонувала дільничному інспектору ОСОБА_4 Д.М. зі скаргою на ОСОБА_1 . Інспектор запропонував відвідати ОСОБА_1 для складання протоколу. Коли ОСОБА_1 відчинив двері, в задній кішені штанів в нього був ніж, який дільничний інспектор відібрав, а вже потім почав спілкуватися з ОСОБА_1 , який продовжував погрожувати ОСОБА_3 .

Допитаний в судовому засіданні старший дільничний інспектор ВП № 2 Кременчуцького ВП ГУНП у Полтавській області Сергієнко Д.В. пояснив, що ОСОБА_3 часто звертається з приводу сварок з ОСОБА_1 . Крім того, коли ОСОБА_1 перебуває в стані алкогольного сп`яніння, то поводить себе неналежним чином. Пояснив, що вранці 09.04.2020 йому зателефонувала ОСОБА_3 з приводу того, що ОСОБА_1 в черговий раз телефонував їй вночі, погрожував. Разом з потерпілою та дільничним ОСОБА_5 він прибув за адресою проживання ОСОБА_1 . Коли ОСОБА_1 відчинив двері, то він побачив у нього ззаду в штанах кухонний ніж, який він забрав у ОСОБА_1 , а вже потім почав складати протокол. ОСОБА_1 знаходився в стані алкогольного сп`яніння, в квартирі було дуже брудно та не прибрано. ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою і на адресу ОСОБА_3 і на адресу дільничних інспекторів. Про те, що ОСОБА_1 погрожував фізичною розправою він зазначив у протоколі через наявність у останнього кухоного ножа,в зазначеному кармані штанів . Однак в їх присутності ОСОБА_1 не погрожував потерпілій фізичною розправою та не намагався її бити.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до відповідальності, потерпілої, дільничного інспектора поліції, оцінивши досліджені в судовому засідання докази з точки зору їх належності та допустимості, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши всі обставини справи у їх сукупності, суддя приходить наступників висновків.

Згідно із ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення зобов`язаний, зокрема, з`ясувати чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо (стаття 280 КУпАП).

Так, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюються органом (посадовою особою) на підставі доказів у справі про адміністративне правопорушення, тобто будь-яких фактичних даних, на основі яких встановлюються зазначені обставини. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до вимог ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно із протоколом серії ГР №247747 від 09.04.2020 органом Національної поліції ОСОБА_1 поставлено за провину вчинення на за адресою: АДРЕСА_1 , правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 за фактом вчинення 09.04.2020 домашнього насильства щодо ОСОБА_3 до протоколу приєднано протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 09.04.2020, письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , та довідку про результати розгляду звернення ОСОБА_3 , яка звернулась до поліції з приводу вчинення її колишнім чоловіком ОСОБА_1 сварки.

Так, диспозицією ч.1 ст.173-2 КУпАП встановлена відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

У відповідності до Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» № 2229-VIII від 07.12.2017, домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь (п.3 ч.1 ст.1 Закону).

У свою чергу, згідно із п.14 ч.1 ст.1 Закону № 2229-VIII, психологічним насильством є форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Із системного аналізу ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» в сукупності з нормами ст.173-2 КУпАП вбачається, що домашнє насильство передбачає дії фізичного, психологічного чи економічного характеру внаслідок яких могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

У змісті протоколу про адміністративне правопорушення складеного щодо ОСОБА_1 , вид діяння, яке було вчинено щодо потерпілої, не зазначений. При цьому суть адміністративного правопорушення у протоколі викладено не у відповідності до складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП, не зазначено, які саме дії було вчинено та які наслідки таких дій настали, чи можуть настати щодо фізичного або психічного здоров`я.

Згідно із наданими в ході розгляду справи ОСОБА_1 та ОСОБА_3 поясненнями, після припинення стосунків між ними відбуваються конфліктні ситуації. При цьому 09.04.2020 саме потерпіла разом із дільничним інспектором прийшли до помешкання ОСОБА_1 , де, як вказано у протоколі, останній погрожував ОСОБА_3 фізичною розправою та намагався вдарити.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив ту обставину, що дійсно міг телефонувати ОСОБА_3 вночі, проте повністю заперечив факт образ потерпілої саме 09.04.2020 та висловлення будь-яких погроз на її адресу і вказані особою, яка притягується до відповідальності, обставини не спростовуються приєднаними до протоколу матеріалами.

Суддя наголошує, що у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04), ЄСПЛ констатував, що у випадку коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь звинувачення.

У відповідності до ст.62 Конституції України, як норми прямої дії, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумним сумнівом, а усі сумніви тлумачаться на користь правопорушника. Таким чином, суд зобов`язаний дослідити усі докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності.

За таких обставин, враховуючи, що суд розглядає справу виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення і позбавлений права самостійно редагувати викладену у протоколі суть правопорушення, та змінювати кваліфікацію діяння, суд доходить висновку про закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Виходячи із змісту ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст.283, 294 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Т.О. Куц