Справа № 504/1378/20
Номер провадження 3/504/936/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2020смт.Доброслав

Суддя Комінтернівського районного суду Одеської області Жовтан П.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Лиманського ВП ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Незавертайлівка Слободзейського району Молдова, громадянина України, освіта вища, одруженого, працюючого електриком ОСББ «Фокус Плюс», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 09.07.1999р. Київським РВ УМВС України в Одеській області, ІПН НОМЕР_2 ;

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

15.05.2020р. ДОП СП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області Штировим П.С. було складено протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №408368, згідно якого 23.03.2020р. за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 виражався в сторону ОСОБА_2 грубою нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, на зауваження не реагував, відповідальність за що передбачено ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винуватим себе у вчиненні зазначеного правопорушення не визнав, при цьому пояснив, що 23.03.2020р. він разом із сусідом ОСОБА_3 поїхали до ОСОБА_2 поспілкуватися з приводу стоянки трактора, оскільки до цього ОСОБА_2 телефонував йому і в них виник телефонний словесний конфлікт, в ході якого останній виражався грубою нецензурною лайкою на його адресу. По прибуттю за адресою ОСОБА_2 , вони розмовляли, він нецензурною лайкою відносно нього не виражався. Під час розмови собака, яка знаходилася біля будинку, підбігла до нього та намагалася вкусити, а він став від неї втікати в сторону ОСОБА_2 та ненавмисно своїм тілом «налетів» на ОСОБА_2 .

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 дав показання, аналогічні тим, що надав ОСОБА_1 та підтвердив, що ОСОБА_1 не виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 і ймовірно задів його, коли на нього раптово кинулася собака.

Допитаний в судовому засіданні заявник ОСОБА_2 пояснив, що дійсно під час спілкування по телефону між ним та ОСОБА_1 виник конфлікт, в ході його вони обидва виражалися грубою нецензурною лайкою. Коли ОСОБА_1 приїхав безпосередньо до нього на розмову, нецензурна лайка не використовувалася, однак ОСОБА_1 наніс йому удар в область губи, з приводу зняття побоїв він до поліції не звертався, відповідно побої не знімав. Він також пам`ятає, що під час розмови ОСОБА_1 намагалася вкусити собака.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , суд приходить до висновку про те, що провадження у справі необхідно закрити в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала

За змістом ст.245 КУпАП, суд зобов`язаний всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом.

Згідно ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.ст.251, 252 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Так, ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти. Дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися. Обстановка вчинення злочину є складовою об`єктивної сторони в даному правопорушенні і розуміється, як час, місце й інші умови, за яких вони відбуваються. Також важливою складовою є саме реальний результат хуліганських дій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як протиправної поведінки проти громадського порядку та моральності від інших правопорушень проти особи.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді безпричинного порушення громадського порядку і спокою громадян, що супроводжується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву неповаги до суспільства та ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Так, ОСОБА_1 інкримінується те, що він в зазначений день та місце виражався грубою нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , однак вказана обставина не знайшла свого підтвердження в судовому засіданні, не доведена матеріалами справи та спростовується показаннями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Отже, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів, що під час події з боку ОСОБА_1 мали місце нецензурна лайка, образливе чіпляння до громадян, або інші подібні дії, що порушували громадський порядок та спокій громадян.

Стосовно посилань ОСОБА_2 на те, що ніби ОСОБА_1 наніс йому удар в область губи, суд зазначає, що в матеріалах справи відсутня будь-яка медична документація з цього приводу, відповідний медичний огляд ОСОБА_2 не проводився, сам ОСОБА_2 пояснив, що побої він в медичному закладі не знімав. Одночасно доводи ОСОБА_1 про те, що він втікаючи від собаки «налетів» на ОСОБА_2 , не спростовуються і самим ОСОБА_2 , підтвердженні показаннями свідка.

Згідно ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 чи образливо чіплявся до нього, суду не надані, доводи сторін конфлікту стосовно завдання удару мають характер припущення, отже тлумачаться на користь ОСОБА_4 .

Одночасно суд враховує те, що протокол про адміністративне правопорушення, всупереч положенням ст.254 КУпАП, був складений майже через місяць після встановлення особи ОСОБА_1 , а заява ОСОБА_2 про вчинене правопорушення надійшла 27.04.2020р., тобто більше ніж через місяць від дати самої події, що в об`єктивного спостерігача може викликати сумнів в повноті та достовірності подій, викладених в заяві.

Оскільки в матеріалах справи відсутні докази, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП , всі встановлені судом обставини, в своїй сукупності, дають судді змогу зробити висновок про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.62 Конституції України, ст.ст.7, 10, 245, 247, 251, 252, 256, 266, 280, 283, 284, 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу зазначеного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення та на неї може бути внесено подання прокурора у той же строк.

Суддя П. В. Жовтан