Справа № 703/3321/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2020 року

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Кирилюк Н.А.,

з секретарем судових засідань Римським Д.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справи про адміністративне правопорушення щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, учасника боєвих дій, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2

за ст. ст. 173, 174 Кодексу України про адміністративні правопорушення

за участю захисника Холодняка В.М.

встановив:

16.08.2019р близько 16 години в місті АДРЕСА_3 , 62 гр. ОСОБА_1 стукав голосно у двері будинку, в якому проживає його колишня дружина, та намагався їх пошкодити, його дії кваліфіковані за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення як хуліганство.

Крім того, 16.08.2019р. старшим інспектором СРПП Смілянського ВП лейтенантом поліції Миколенком М.М. складено протокол про те, що протягом липня-серпня 2019 року гр. ОСОБА_1 проводив стрільбу в населеному пункті за адресою: АДРЕСА_2 з нарізної мисливської зброї - карабін МКМ072СБ, на яку є дозвіл , його дії кваліфіковані за ст.174 КУпАП.

Постановою від 21.08.2019 року справи об`єднані в одне провадження.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнав, вказав, що отримав травму ноги та домовився зі своєю колишньою дружиною, про те, що деякий час буде перебувати у її домоволодінні, так як були труднощі добиратися до свого помешкання. З огляду на те, що вона не пускала його до будинку, він намагався достукатися, а вона викликала поліцію. Вказував, що стрільбу з вогнепальної зброї у будинку не проводив.

Судові засіданні неодноразово відкладалися за клопотанням захисника для виклику потерпілої та свідків.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засіданні вказала, що дійсно за два тижні до події її колишній чоловік повернувся із заробіток з Київської області, вони домовилися, що він у зв`язку із травмою ноги деякий час залишиться у її будинку, однак, з огляду на те, що він почав зловживати алкоголем, вони посварилися та вона не відчинила йому двері, він намагався зайти до будинку, грюкав та пошкодив двері, погрожував їй. Крім того, підтвердила, що дійсно, коли вони проживали разом у дворі будинку ОСОБА_3 здійснював хаотичну стрільбу, однак конкретних дат повідомити не могла.

У судовому засіданні було допитано свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Так, свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_6 повідомили, що є сусідками будинку, де проживав ОСОБА_3 , вказувала, що чули звуки постріли, на їх думку стріляв по птицях у дворі, однак конкретної дати повідомити не могли. Вказували, що на зауваження ОСОБА_3 реагував адекватно.

Свідок ОСОБА_5 вказував, що був присутнім при вилученні зброї у підсобному приміщенні.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно положень ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього.

Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування прав інших людей.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, складеного за ст.173 КУпАП " ОСОБА_1 16.08.2020 року близько 16.00 голосно стукав у двері та намагався їх пошкодити". Крім письмових пояснень потерпілої та особи щодо якої складено протокол, інших доказів не надано.

З огляду на те, що за поясненнями ОСОБА_1 , він домовився, що деякий час буде проживати за місцем мешкання своєї колишньої дружини, тому, грюкання у двері, намагання пошкодити їх, не зважаючи на заперечення потерпілої, що призвело до викликання поліції, суд вважає хуліганськими діями, які порушили спокій потерпілої ОСОБА_2 . Крім того, суд враховує, що наявність попередньої домовленості та погодження тимчасового перебування у будинку за адресою проживання потерпілої вказує, що ОСОБА_1 не мав вільного доступу до вказаного приміщення та, на думку суду, мав би дотримуватися встановлених певних обмежень, нею встановлених.

З огляду на вищевикладене, суд вважає доведеним вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Згідно з п.7 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Щодо відповідальності за ст.174 КУпАП суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.174 КУпАП адміністративним правопорушенням є стрільба з вогнепальної чи холодної метальної зброї, пристроїв для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії або пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів за секунду в населених пунктах і в не відведених для цього місцях, а також у відведених місцях з порушенням установленого порядку.

За правилами ст.256 КУпАП, крім іншого, у протоколі має бути вказано місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Як вбачається зі змісту протоколу "протягом липня-серпня 2019 року гр. ОСОБА_1 проводив стрільбу в населеному пункті за адресою: АДРЕСА_2 з нарізної мисливської зброї - карабін МКМ072СБ".

З показань свідків та колишньої дружини ОСОБА_2 вбачаєтья, що ОСОБА_3 неодноразово здійснював постріли з рушниці у дворі свого будинку, за їх думкою, по птицях.

Стаття 252 КУпАП зобов`язує орган (посадову особу) оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп /2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям ЄСПЛ.

У своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 року ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Так, відповідно до п. 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 року уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення. Крім того, суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

З огляду на те, що при складанні матеріалів про адміністративне правопорушення не встановлена конкретна дата вчинення адміністративного правопорушення, вказаний лише період його скоєння, приймаючи до уваги, що суд не наділений правом самостійно збирати докази, та враховуючи, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.174 КУпАП не є триваючим, суд вважає, що обставини, які вказані у протоколі про адміністративне правопорушення не підтверджено належними доказами, тому провадження у справі за ст.174 КУпАП слід закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 33, 34, ст.ст. 268, 278, 283, 284, 289, 290, 294 Кодексу КУпАП України, суд

ухвалив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол серії АА № 841390, складений 16.08.2019 року) щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку із закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 174 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол серії ГР № 357821, складений 16.08.2019 року) щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Головуючий Н.А.Кирилюк