Справа № 128/458/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

04 червня 2020 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Васильєва Т.Ю., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Головного управління Державної податкової служби України у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , 1971 року народження,РНОКПП НОМЕР_1 , який проживає в м. Вінниці, головного бухгалтера ТОВ «Аграна Фрут Лука», (),

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

14.02.2020 заступником начальника відділу КПР юр. осіб Управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДПС у Вінницькій області Клімовою Л.Р. складено протокол про порушення ОСОБА_1 ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, а саме, що він, будучи на посаді головного бухгалтера ТОВ «Аграна Фрут Лука», вчинив правопорушення, а саме «надання до контролюючих органів розрахунок по формі 1 ДФ не у повному обсязі та з перекрученими даними за ІV кв. 16 р., І- ІV кв. 2017 р., І- ІV кв. 18 р., І-ІІІ - 19 р. та несвоєчасне перерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб в сумі 65 558, 94 грн (за V, Х, ХІ 17 р.; І та ІІІ 19 р.), чим було порушено п. 51.1 ст. 51, п.176.2 «б» ст.176, пп.168.1.2 п.168.1 ст.168, п.176.1 «с» ст. 176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами).

У графі «Дата, час і місце вчинення порушення» вказано: 14.02.2020 АДРЕСА_1 вул. Привокзальна, порушення допущені за період 01.ХІ 2016 р. 31.10.2019.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Клопотання про відкладення розгляду справи не надходило.

За вказаних обставин, на підставі ст. 268 КУпАП, а також з урахуванням того, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, не передбачається обов`язкова присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 .

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, суд вважає, що провадження по справі слід закрити з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, адміністративна відповідальність, передбачена даною статтею, настає за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Згідно з положеннями п. 6 Розділу ІІ Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення № 566 від 02.07.2016, у Протоколі під час його складання обов`язково зазначається стаття КУпАП, згідно з якою передбачено адміністративну відповідальність. При викладенні обставин правопорушення у Протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається Протокол, та які положення законодавства порушено.

Так, обставини вчинення правопорушення викладені у протоколі некоректним чином, а саме період вчинення правопорушення, зазначено наступним чином «І-ІІІ 19 р.», «за V, Х, ХІ 17 р.; І та ІІІ 19 р.» та «01.ХІ-2016 31.10.2019 р.», у зв`язку з чим неможливо зробити однозначний висновок про те, за який період вчинено правопорушення та які саме одиниці вимірювання часу мала на увазі уповноважена особа при складанні даного протоколу. При цьому, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до п.п. 5, 11 Розділу ІІ вищевказаної Інструкції, усі реквізити Протоколу заповнюються розбірливим почерком державною мовою. Не допускаються закреслювання або виправлення відомостей, що заносяться до Протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як Протокол підписаний особою, відносно якої він складений. Один примірник Протоколу під підпис вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Однак, судовим встановлено, що даний протокол про адміністративне правопорушення містить виправлення в частині зазначення дати його складення. Також постановою Вінницького районного суду Вінницької області від 10.03.2020 встановлено, що дата отримання другого примірника протоколу особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, була зазначена без вказівки на число відповідного місяця року, а саме було зазначено: « ІНФОРМАЦІЯ_1 », водночас на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення зазначену дату виправлено на «14.02.2020».

Враховуючи вищевикладене, після повернення матеріалів на доопрацювання до даного протоколу були внесені дописування, що є неприпустимим, оскільки вчинено без відома особи, щодо якої він складений, та суперечить положенням вказаної вище Інструкції,та на даний час він містить дописування в графі «другий примірник отримано», та вони не застережені підписом відповідальної особи, що їх внесла. Відомості про внесення дописувань в протокол з відома особи, щодо якої він складений, в матеріалах справи відсутні.

За вищевказаних обставин, суд не може прийняти як достатній доказ вчинення адміністративного правопорушення наявний в матеріалах справи акт документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи від 14.02.2020 №502/05-11/31315211, оскільки протокол про адміністративне правопорушення, який містить посилання на даний акт, не може бути взятий судом до уваги з огляду на вищевказані обставини, в тому числі в зв`язку з неможливістю з`ясувати без припущень, за які саме дії особа притягується до адміністративної відповідальності.

А викладені пояснення особи, яка направила адміністративний матеріал до суду, не можуть бути взяті судом до уваги як доказ вчинення адміністративного правопорушення згідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 29.04.2020 по справі № 161/5372/17.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Положеннями ст. 7, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини, суд дійшов висновку, що за наданим суду протоколом про адміністративне правопорушення неможливо встановити подію та склад адміністративного правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, а тому провадження в справі слід закрити в зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, п. 1 ст. 247, 130, 280, 283, 284, 294 КпАП України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у адміністративній справі щодо ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, закрити в зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Вінницький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя: