Справа № 755/7532/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" червня 2020 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Мельниченко Л.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління патрульної поліції в місті Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Іраку, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла адміністративна справа зі складеним протоколом про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Як убачається з даних, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення від 06 квітня 2020 року: « ОСОБА_1 , 06 квітня 2020 року близько 15 години 51 хвилина перебував з друзями на території парку розваг «Гідропарк», чим порушив пп. 5 п. 2 постанови КМУ від 11.03.2020 № 214».

Відповідно до вимог ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця в галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи яка притягається до адміністративної відповідальності під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення справи.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу правопорушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих; пояснення правопорушника; інші відомості необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка вчинила правопорушення, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка вчинила правопорушення, має право подати пояснення та зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підпису.

При складанні протоколу порушникові роз`яснюються його права і обв`язки, передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення від 06 квітня 2020 року не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.

Відповідно до вимог ст.44-3 КУпАП відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Норма статті 44-3 КУпАП носить бланкетний характер, а тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Проте, в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1 немає жодних відомостей про те, які саме правила були порушені та яким нормативно-правовим актом ці правила встановлено.

З протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 , не можливо встановити, яким чином останній порушував пп. 5 п. 2 постанови КМУ від 11.03.2020 № 214, що в результаті призвело до порушення ним ст. 44-3 КУпАП.

Крім того, до матеріалів справи не долучено жодних доказів, передбачених ст. 251 КУпАП, на підтвердження обставин, викладених у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні пояснення особи, на яку складено протокол про адміністративне правопорушення, або акт про відмову у дачі пояснень.

Крім того, посилання на зміст Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року у протоколі є неповним, оскільки її змістом запроваджувались обмежувальні заходи у зв`язку із встановленням з 12 березня до 3 квітня 2020 на всій території України карантину, а саме у виді заборони: відвідування закладів освіти; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб. Разом з тим, у зміст зазначеної Постанови КМУ вносились зміни і доповнення відповідними Постановами КМУ №215 від 16.03.2020 року та №239 від 25.03.2020 року, якими розширялось і доповнювалось коло обмежувальних заходів в умовах карантину із зазначенням яких саме.

За таких обставин, суд позбавлений можливості перевірити наявність чи відсутність в діях ОСОБА_1 об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП, прийняти в справі законне та об`єктивне рішення.

Крім того, неконкретність формулювання суті адміністративного правопорушення позбавляє ОСОБА_1 права здійснювати предметний захист та порушує його процесуальні права.

Таким чином, під час доопрацювання необхідно вірно викласти суть правопорушення за ст. 44-3 КУпАП, розкривши детально зміст об`єктивної сторони складу відповідного правопорушення відносно ОСОБА_1 , з урахуванням вищенаведеного у постанові, оскільки суд, в свою чергу, при розгляді справи про адміністративне правопорушення пов`язаний фабулою правопорушення, яка викладена у відповідному протоколі про адміністративне правопорушення відносно особи.

За вказаних обставин, враховуючи порушення, допущені при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, а також відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №11 від 17.10.2014 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» звертається увага на те, що норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП вмотивованою постановою цього суду для належного оформлення, вважаю, що адміністративна справа не може бути розглянута судом згідно з вимогами чинного законодавства і повинна бути повернута органу, який її склав, для належного оформлення.

Вказані обставини перешкоджають повному, об`єктивному та всебічному розгляду справи про адміністративне правопорушення, а тому матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП, слід повернути органу, який складав протокол про адміністративне правопорушення, для належного оформлення та усунення зазначених недоліків, допущених при складанні протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії» (Каrelin v/ Russia», заява № 926/08), коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, суд не має змоги уточнювати, відредактовувати протокол.

Виходячи з вищевикладеного, вважаю за необхідне повернути адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в місті Києві, для належного оформлення.

Керуючись ст.ст.221, 245, 268, 278, 280 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення за №755/7532/20 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП повернути до Управління патрульної поліції в місті Києві, для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Мельниченко