ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/1446/20

08 липня 2020 року

Суддя Костопільського районного суду Рівненської області Цвіркун О. С. розглянувши матеріали, що надійшли від Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, жительки АДРЕСА_1 , пенсіонер, ФОП за т. 44-3 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

25.06.2020 року на адресу суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 748866 від 23.06.2020 року відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП.

Згідно вказаного протоколу ФОП ОСОБА_1 21.06.2020 року о 17 год. 30 хв. здійснила прийом відвідувачів в приміщенні кафе-бару Аврора за адресою м. Костопіль, вул. Гвардійська, 7, чим порушила вимоги протоколу № 22 від 21.05.2020 року Комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Рівненської області, а саме п.п. 6 п. 4 .

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Євгеюк О.Є., в судовому засіданні просив суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 44-3 КУпАП. Зокрема, зазначив, що Рівненська обласна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій не є органом місцевого самоврядування і її рішення носять рекомендаційний характер і не є обов`язковими для їх розгляду громадянам. Вказав, що в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 вказане невірне посилання на конкретну норму закону щодо дотримання вимог в умовах карантину, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП. Крім того, зауважив, що у справі відсутні належні докази на підтвердження статусу ОСОБА_1 як зареєстрованої фізичної особи підприємця, що є необхідною умовою для притягнення її до адміністративної відповідальності, також, немає доказів того, на якій правовій підставі належить приміщення кафе Аврора ОСОБА_1 , оскільки вона не є власником даного приміщення.

Заслухавши пояснення захисника ОСОБА_1 - адвоката Євгеюка О.Є., дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Згідно ст.9 адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Основною і обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є протиправне діяння, відсутність її виключає склад будь-якого адміністративного правопорушення.

Відповідно до диспоциції ст. 44-3 КУпАП, адміністративним правопорушенням вважається, порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Диспозиція ст. 44-3 КупАП є бланкетною і умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності за вказаною статтею Кодексу є чітке формулювання у протоколі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст.256 Кодексу суті адміністративного правопорушення із зазначенням відповідної норми законодавства, яку особою порушено та надання належних доказів вчинення особою адміністративного правопорушення.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 748866 від 23.06.2020 року відносно ОСОБА_1 , зазначено, що остання порушила вимоги п.п. 6 п. 4 протоколу № 22 від 21.05.2020 року Комісі з ТЕБтаНС Рівненської області.

Так, зокрема, у п.п.6 п. 4 протоколу № 22 від 21.05.2020 року Комісі з ТЕБтаНС Рівненської області, зазначено, що на період карантину забороняється робота закладів громадського харчування (ресторанів, кафе тощо), торговельно-розважальних центрів (крім розміщених у них магазинів), діяльність закладів, що надають послуги з розміщень, закладів розважальної діяльності, фітнес-центрів, закладів культури.

Відповідно до ст. 47 Закону України «Про місцеве самоврядування» постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету. За результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. Висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Рекомендації постійних комісій підлягають обов`язковому розгляду органами, підприємствами, установами, організаціями, посадовими особами, яким вони адресовані. Про результати розгляду і вжиті заходи повинно бути повідомлено комісіям у встановлений ними строк.

Відповідно до Типового положення про регіональну та місцеву комісію з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 р. №409, Комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій (далі - комісія) є постійно діючим органом, який утворюється Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, Київською та Севастопольською міською держадміністрацією (далі - регіональна комісія), райдержадміністрацією, виконавчим органом міської ради, районною у місті та селищною радою (далі - місцева комісія) для координації діяльності райдержадміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, пов`язаної із забезпеченням техногенно-екологічної безпеки, захисту населення і територій від наслідків надзвичайних ситуацій, запобігання виникненню надзвичайних ситуацій і реагування на них.

Відповідно до п.5 Типового положення про регіональну та місцеву комісію з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Комісія має право:

залучати у разі потреби в установленому законодавством порядку до ліквідації наслідків надзвичайної ситуації регіонального та місцевого рівня сили і засоби територіальної підсистеми єдиної системи цивільного захисту (регіональна комісія) або відповідної ланки такої підсистеми (місцева комісія);

заслуховувати інформацію керівників територіальних органів центральних органів виконавчої влади, місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, розташованих на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, з питань, що належать до їх компетенції, і давати їм відповідні доручення;

одержувати від територіальних органів центральних органів виконавчої влади, місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, розташованих на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, матеріали і документи, необхідні для вирішення питань, що належать до її компетенції;

залучати до участі у своїй роботі представників територіальних органів центральних органів виконавчої влади, місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, розташованих на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (за погодженням з їх керівниками);

розглядати матеріали розслідувань про причини і наслідки виникнення надзвичайної ситуації та вносити пропозиції щодо притягнення до адміністративної або кримінальної відповідальності посадових осіб, винних у її виникненні.

Рішення комісії оформляється протоколом, який підписується головою та відповідальним секретарем комісії, (абз. 3 п.9 Типового положення)

З наведеного вбачається, що Рівненська обласна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій не є органом місцевого самоврядування, її рішення носять рекомендаційний характер, а тому протокол № 22 від 21.05.2020 року позачергового засідання Рівненської обласної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій має рекомендаційний характер і не є рішенням органу місцевого самоврядування, за порушення якого настає адміністративна відповідальність.

Таким чином, при складанні протоколу працівниками поліції вказане невірне посилання на конкретну норму закону щодо дотримання вимог в умовах карантину, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Правильним у цьому випадку було б покликання працівників поліції на порушення п.п. 6 п. 3 постанови КМУ від 20.05.2020 року № 392 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів, якою і встановлювались відповідні обмеження та заборони з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Відтак судом встановлено, що у протоколі відсутні посилання на конкретний пункт правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», інших актів законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, які були б порушені діями ОСОБА_1 .

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У прийнятому рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Крім того, суд погоджується з запереченнями захисника ОСОБА_1 - адвокатом Євгеюком О.Є., що матеріали прави не містять доказів, на якій правовій підставі належить приміщення кафе Аврора гр. ОСОБА_1 .

Відтак, суд дійшов переконливого висновку про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1ст. 247 КУпАП,

На підставі наведеного та керуючись 247, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення зазначеного в протоколі.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі скарги через Костопільський районний суд.

СуддяО. С. Цвіркун