24.06.2020 Єдиний унікальний № 371/514/20
Провадження №3/371/191/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2020 року м. Миронівка

Суддя Миронівського районного суду Київської області Гаврищук А.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, порушену відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої діловодом АТ «Київоблгаз»,

За ч. 2 ст. 154 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 23 травня 2020 року о 19 годині 00 хвилин, вигулювала собаку невідомої породи зхрещеної з «німецькою вівчаркою» без повідка та намордника, внаслідок чого собака нанесла укуси іншій собаці, яка належить ОСОБА_2 . Своїми діями ОСОБА_1 порушила пункти 3.2.1, 3.4.5 «Правил утримання домашніх тварин на території Миронівської міської ради громадянами» затвердженими рішенням Миронівської міської ради №1624-46-VІ від 24.01.2014, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 154 КУпАП.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 викладені у протоколі про адміністративне правопорушення факти підтвердила, вину у вчиненні правопорушення визнала, просила суворо її не карати.

Потерпілим ОСОБА_2 подано до суду клопотання про стягнення з ОСОБА_1 матеріальних збитків на лікування постраждалої собаки.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Пунктом 3.2.1 Правил утримання домашніх тварин на території Миронівської міської ради громадянами передбачено, що особа, яка супроводжує домашню собаку, зобов`язана забезпечити безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди.

Пунктом 3.4.5 Правил утримання домашніх тварин на території Миронівської міської ради громадянами передбачено, що власникам тварин забороняється вигулювати домашніх тварин без повідців і намордників у невизначених спеціально для цього місцях.

Відповідальність за ч. 2 ст. 154 КУпАП настає в разі тримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, чи понад установлену кількість, чи незареєстрованих собак, або приведення в громадські місця, або вигулювання собак без повідків і намордників (крім собак, у реєстраційних свідоцтвах на яких зроблено спеціальну відмітку) чи в невідведених для цього місцях. Ті самі дії, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну, а так само повторне протягом року вчинення порушення з числа передбачених частиною першою цієї статті тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від трьох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварин і на посадових осіб - від чотирьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За правилами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, в тому числі, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Діями, що порушили вимоги пунктів 3.2.1, 3.4.5 Правил утримання домашніх тварин на території Миронівської міської ради громадянами, ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 154 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджується письмовими матеріалами справи: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії РП № 588636, Рапортом від 23.05.2020, заявою від 23.05.2020, письмовими поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , копією рішення Миронівської міської ради Київської області «Про затвердження Правил утримання домашніх тварин на території Миронівської міської ради громадянами, підприємствами, установами та організаціями», довідками лікаря ветеринара, випискою з історії хвороби тварини, поясненнями ОСОБА_1 наданими в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність порушника, є щире розкаяння у вчиненому.

Обставин, що обтяжують відповідальність правопорушника, не встановлено.

Відповідно до ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її.

В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Системне тлумачення ч. 1 ст. 40 КУпАП дозволяє дійти висновку, що вказаною частиною надано право, а не обов`язок суду вирішити питання про відшкодування шкоди. Також на думку суду мова йде про пряму дійсну майнову шкоду завдану адміністративним правопорушенням, а не збитки, які особа понесла для відновлення (лікування тварини) попереднього стану свого майна.

Зважаючи на обставини справи, суд вважає, за необхідне залишити клопотання потерпілого без розгляду. Та в силу ч. 3 ст. 40 КУпАП роз`яснити потерпілому, що питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи обставини справи, характер вчиненого правопорушення, вважаю, що до правопорушника необхідно застосувати стягнення у виді штрафу з конфіскацією тварини.

Такий вид стягнення зможе здійснити виховний вплив на правопорушника та попередити скоєння протиправних дій у майбутньому.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір.

Керуючись ст. ст. 33-35, 40, 40-1, 154, 245, 280, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 154 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та піддати адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі пяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень.

Конфіскувати на користь держави собаку невстановленої породи, що належить ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.

Клопотання потерпілого залишити без розгляду роз`яснивши, що він має право звернутися до суду в порядку цивільного судочинства для вирішення питання про відшкодування завданої адміністративним правопорушенням шкоди.

У разі несплати штрафу в п`ятнадцятиденний термін з дня отримання постанови про накладення адміністративного стягнення за правилами ст. 308 КУпАП в порядку примусового виконання стягненню підлягає подвійна сума штрафу в розмірі 170 гривень.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області протягом десятиденного строку з дня винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя : (підпис) А.В.Гаврищук

З оригіналом згідно.

Суддя: А.В.Гаврищук