Справа № 366/3082/19
Провадження №3/366/18/20

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2020 року суддя Іванківського районного суду Київської області Слободян Н.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Іванківського ВП Вишгородського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

В С Т А Н О В И Л А:

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР номер 207203: 30.11.2019 о 16 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп"яніння, по вул. Дружби с. Олива Іванківського району Київської області вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме ображав нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, тим самим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з*явилася. Про день і час слухання справи повідомлений належним чином, згідно даних зворотнього поштового повідомлення судові повістки не вручені, через відсутність за місцем проживання. Відтак, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній доказами.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

У відповідності до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Ст.173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, які порушують громадський порядок та спокій громадян.

Обов`язковою ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є вина особи, що притягується до адміністративної відповідальності, у формі прямого або непрямого умислу. При цьому особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей. Саме за цими ознаками дрібне хуліганство відрізняється від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність.

Доказів того, що ОСОБА_1 30.11.2019 о 16 годині 00 хвилин в с. Олива Іванківського району Київської області порушив громадський порядок та спокій громадян немає.

Відсутні також докази того, що його дії, про які вказано в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1 були направлені на порушення громадського порядку та вчинені з хуліганських мотивів. Навпаки, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, встановлено, що дії ОСОБА_1 стосувалися лише ОСОБА_2 яку ОСОБА_1 ображав брутальною лайкою, при з"ясуванні особистих стосунків. Мети щодо порушення громадського порядку та спокою громадян у ОСОБА_1 не було.

З урахуванням наведеного, в даному випадку відсутні такі суб`єктивні ознаки правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - як мотив вчинення і направленість умислу, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та злочинів, а також відсутні дії, які згідно ст.173 КУпАП становлять об`єктивну сторону даного правопорушення.

Частиною третьою ст. 62 Конституції України визначено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, з урахуванням викладеного, суд вважає, що дії ОСОБА_1 не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки відбулися не з метою порушення громадського порядку або спокою громадян, у зв`язку із чим провадження у справі належить закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173КУпАП.

Керуючись ст.62 Конституції України, ст.ст. 7, 38, 173, 245, 247, 251, 283-286 КУпАП,

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення - закрити.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Іванківський районний суд Київської області.

Суддя Н.П.Слободян