Справа № 709/1023/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 серпня 2020 року смт.Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Кваша І.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Чорнобаївського відділення поліції Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області (протокол АПР18 № 348324) про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровану та проживаючу по АДРЕСА_1 , українку, громадянинку України, пенсіонерку, ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній,-

- за ст.173 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

23 червня 2020 року близько 06-30 год. ОСОБА_1 перебуваючи у громадському місці біля будинку по АДРЕСА_1 висловлювалася нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Вона ж, 27 червня 2020 року близько 16-00 год. перебуваючи в АДРЕСА_1 ображала ОСОБА_2 нецензурною лайкою, погрожувала їй фізичною розправою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Крім того, постановою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 24 липня 2020 року ОСОБА_1 піддавалася приводу, який не виконано.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнов проти України", згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Водночас ЄСПЛ зазначає у п.35 вказаного вище рішення, що праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження .

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 44, ст.ст. 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, 173-2, ч. 3 ст. 178, ст.ст. 185, 185-1, ст.ст. 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Враховуючи положення ст. 268 КУпАП та прецедентну практику ЄСПЛ, оскільки

ОСОБА_1 була обізнана, що відносно неї складені протоколи, які направлені до суду, клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду не направляла та не цікавилася про стан відомих їй проваджень, а тому така поведінка учасника процесу направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП, та суд вважає за можливе розглянути справи без участі

ОСОБА_1

Розглянувши адміністративні матеріали, суд встановив таке.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян,- тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Вивчивши матеріали справи суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП, підтверджується достатніми даними, що містяться в матеріалах справи, доведена повністю, кваліфікація скоєного вірна.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Вирішуючи питання про накладення стягнення, у відповідності до ст.ст 33-35 КУпАП, судом враховується характер вчинення правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини. Обставин, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність за адміністративні правопорушення судом не встановлено. Оскільки ОСОБА_1 вчинила два аналогічні правопорушення, суд застосовує до правопорушника стягнення в межах санкції статті 173 КУпАПу вигляді штрафу.

У зв`язку з накладенням адміністративного стягнення, на підставі статті 40-1 КУпАП, з ОСОБА_1 необхідно стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 420,40 гривень.

Керуючись ст.ст. 40-1, ст. 173, 283, 284 КУпАП, суд,-

п о с т а н о в и в:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 420,40 грн. судового збору в прибуток держави (стягувач Державна судова адміністрація України, реквізити: отримувач коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/ 22030106; код за ЄДРПОУ - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача UA0026001; код класифікації доходів бюджету - 22030106).

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання в частині стягнення судового збору - три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя І.М. Кваша