30.06.2020 Провадження № 3/331/929/2020
Єдиний унікальний номер 331/2181/20
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 червня 2020 року м. Запоріжжя
Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Пивоварова Ю.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у відношенні
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працевлаштованої, яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 156 КУпАП, -
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення 02.06.2020 року о 10 год. 10 хв., знаходячись за адресою: м. Запоріжжя, вул. Жуковського, буд. № 32, в приміщенні кафе «Закусочна», ОСОБА_1 здійснював реалізацію алкогольних напоїв: горілки та вина, без марок акцизного податку, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
В судовому засіданні ОСОБА_1 провину не визнала, пояснивши, що напої мали марку акцизу, у зв`язку із чим просила провадження по справі закрити.
Вирішуючи питання про наявність підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності, виходжу з наступного.
Частина 1 статті 9 КУпАП передбачає, що адміністративним порушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 1 статті 156 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за роздрібну або оптову, включаючи імпорт або експорт, торгівлю спиртом етиловим, коньячним або плодовим або роздрібну торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами без наявності ліцензії або без марок акцизного збору чи з підробленими марками цього збору.
Відповідно до частини 4 ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.
Згідно ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.
Згідно ст. 1 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 р. № 1251, марки акцизного податку для алкогольних напоїв та тютюнових виробів (далі - марки) виготовляються з паперу вагою 70 +- 2,5 г/кв. метр і мають такі розміри:
-для алкогольних напоїв: довжина - 160 міліметрів +- 0,25 міліметра, ширина - 20 міліметрів +- 0,25 міліметра;
-для тютюнових виробів: довжина - 44 міліметри +- 0,25 міліметра, ширина - 20 міліметрів +- 0,25 міліметра.
Зразки марок розробляються Мінфіном разом з ДПС, Мінекономіки, СБУ, МВС, Мін`юстом та затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Так, в судовому засіданні досліджено: протокол про адміністративне правопорушення; рапорт старшого сержанта поліції Тихої Д.; протокол огляду місця події від 02.06.2020 року, згідно якого під час складання протоколу були вилучені речові докази (згідно зазначеного переліку); письмові пояснення ОСОБА_1 від 02.06.2020 року; фотоматеріали справи, на яких зафіксовані алкогольні напої, що розташовуються на столі.
Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується продаж алкогольних напоїв без марок акцизного податку.
В той же час, згідно дослідженого в судовому засіданні протоколу огляду від 02.06.2020 року зазначено, що увесь товар, вказаний у протоколі огляду, має акцизні марки встановленого зразка.
Крім того, в судовому засіданні були оглянуті надані до суду речові докази, зокрема: пляшку горілки «Первак», пляшку горілки «Nemiroff», тетрапак вина ординарного кріпленого, на яких містяться марки акцизного податку, що відповідають вимогам, встановленим законодавством.
Аналізуючи обставини даної справи, доходжу висновку, щодо недоведеності провини ОСОБА_1 у скоєнні зазначеного правопорушення, оскільки надані судді матеріали не містять беззаперечних доказів провини ОСОБА_1 , які б спростовували пояснення особи, яка притягається до відповідальності. Водночас, проведеним оглядом речових доказів також встановлено, що на пляшках наявні марки акцизного податку.
У п. 43 рішення від 14 лютого 2008 року у справі Кобець проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм поза розумним сумнівом. Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і взаємоузгоджених.
За таких обставин, враховуючи відсутність об`єктивних та безсумнівних доказів факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, доходжу висновку, що підстав для притягнення останньої до відповідальності за ч. 1 ст. 156 КУпАП не вбачається через відсутність у її діях складу адміністративного правопорушення.
У відповідності з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.
Разом з цим, у відповідності до ч. 6 ст. 283 КУпАП постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи, а також вказівку про порядок і строк її оскарження.
Так, під час дослідження матеріалів справи суддею було встановлено, що під час проведення за місцем знаходження кафе «Закусочна» огляду місця події вилучались речові докази алкогольні напої у відповідності до переліку, зазначеного у протоколі огляду, які, з урахуванням закриття провадження по справі у зв`язку з відсутністю в діях особи, що притягається до відповідальності, складу правопорушення, мають бути повернуті особі, у якої вони були вилучені.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 221, 247, 283-285, 294 КУпАП,
Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 щодо притягнення її до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 156 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Речові докази, вилучені 02.06.2020 року в кафе «Закусочна» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Жуковського, буд. № 32, згідно переліку, зазначеного у протоколі огляду, - повернути особі, у якої вони були вилучені - ОСОБА_1 .
Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена учасниками процесу протягом десяти днів з дня винесення постанови до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя апеляційної скарги, а також прокурором у порядку, передбаченому ч. 5 ст. 7, ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Суддя: Ю.О. Пивоварова