Провадження № 3/679/207/2020
Справа № 679/435/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2020 року м.Нетішин

Суддя Нетішинського міського суду Хмельницької області Стасюк Р.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Нетішинського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , направлені за ст.173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

01.04.2020 року близько 22 годин 10 хвилин в АДРЕСА_3 , на дев`ятому поверсі другого під`їзду ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме, перебуваючи в п`яному вигляді, пошкодив вхідні деревинні двері квартири АДРЕСА_4 та голосно виражався на адресу ОСОБА_2 словами нецензурної лайки. Своїми діями ОСОБА_1 порушував громадський порядок і спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення відповідальність за яке передбачена ст.173 КУпАП.

В судові засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності не з`явилася.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 повідомлявся рекомендованими листами про виклик до суду за адресою, яку він зазначив при складанні відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, а саме: АДРЕСА_2 . Однак, судові повістки про виклик ОСОБА_1 у судові засідання, повернулись до суду.

Суд вчинив усі необхідні дії, щоб вчасно повідомити ОСОБА_1 про розгляд справи за адресою, яку він повідомив. Відповідальність за надання правдивої інформації про адресу проживання або адресу, на яку особу можна інформувати про перебіг подій по справі та особисті дані, повністю лежить на порушнику. Надання неправдивої інформації слід розглядати, як намагання у майбутньому використати цю обставину для уникнення відповідальності за адміністративне правопорушення.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03.04.2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи, що на думку суду має місце з боку ОСОБА_1 , нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. (ст.1 КУпАП).

Згідно вимог ст.268 КУпАП справу може бути розглянуто.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Приписами ст.252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, повністю підтверджується сукупністю доказів, які були досліджені під час судового розгляду:

- змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 229662 від 02.04.2020 року;

- листа заступника начальника СВ Нетішинського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області Майстрика Т.О. від 02.04.2020 року;

- рапорту чергового інспектора Нетішинського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області Фурманчука А. від 02.04.2020 року;

- поясненнями свідка ОСОБА_3 , яка в судовому засіданні, підтримала свої письмові від 02.04.2020 року покази та зазначила, що 01.04.2020 року близько 22 години 10 хвилин її чоловік ОСОБА_1 , з яким вона перебуває на стадії розлучення, прийшов, у п`яному вигляді, до її батьків, де вона проживає з малолітньою донькою та вимагав віддати йому доньку ОСОБА_4 , 2017 року народження. Однак, ОСОБА_3 була проти, оскільки ОСОБА_5 був п`яний та був пізній час, для побачення з малолітньою донькою. Після чого, він пошкодив вхідні двері;

- поясненнями свідка ОСОБА_2 , яка в судовому засіданні, підтримала свої письмові від 02.04.2020 року покази та зазначила, що 01.04.2020 року близько 22 години 10 хвилин почула стук у вхідні двері квартири в якій вона проживає, разом з дочкою та внучкою. Стукав у двері її зять - ОСОБА_1 , він вимагав дати йому доньку ОСОБА_4 , 2017 року народження, однак мати дитини була проти, так як ОСОБА_6 був п`яним. Почувши відмову ОСОБА_1 , почав стукати ще дужче, внаслідок чого пошкодив вхідні двері. Крім того, ображав її словами нецензурної лайки, після чого ОСОБА_2 викликала працівників поліції. Однак, ОСОБА_1 до приїзду працівників поліції втік;

- письмовими поясненнями порушника під час складання протоколу та інших матеріалів справи.

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що вина ОСОБА_1 підтверджується наявними в справі матеріалами та поясненнями свідків, суд приходить до висновку про скоєння ОСОБА_1 дрібного хуліганства та вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Відповідно до вимог ст.33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, у зв`язку з чим суд вважає можливим призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення за ст.173 КУпАП у виді штрафу.

Крім того, згідно ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, з ОСОБА_1 в доход держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 420 грн. 40 коп.

Керуючись ст.173, ст.ст. 9, 23, 33-35, 40-1, 245, 251-252, 268, 280, 283-285 КУпАП, ст.4 ЗУ «Про судовий збір», суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 коп.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Нетішинський міський суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Р.М. Стасюк