ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2020 року Провадження № 3/425/595/20

Справа № 425/1253/20

місто Рубіжне Луганської області

Рубіжанський міський суд Луганської області у складі головуючого судді Коваленка Дениса Сергійовича, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, щодо ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ),

в с т а н о в и в :

До Рубіжанського міського суду Луганської області, 30 квітня 2020 року надійшов протокол серії АПР18 № 132320 від 29 квітня 2020 року про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (надалі за текстом - КУпАП), з матеріалами.

Аргументи Держави ОСОБА_2 в поліцейського, який склав протокол, полягали у тому, що 22 квітня 2020 року о 15 годині 00 хвилин ОСОБА_1 перебуваючи нетверезому стані у громадському місці, біля під`їзду № 1 будинку 30 А АДРЕСА_2 вулиці Володимирська міста Рубіжне, висловлювалась нецензурною лайкою на адресу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 під час несення служби останньої, чим порушувала громадський порядок. А за це передбачена адміністративна відповідальність статтею 173 КУпАП.

Аргументи ОСОБА_1 (з матеріалів справи) полягали у тому, що вона декілька разів застосувала нецензурну лексику у бік поліцейської, однак такі її дії були реакцією на хамську та грубу поведінку поліцейської.

А суд, на основі всебічного, повного та об`єктивного дослідження і оцінки кожного зібраного особою, яка склала протокол доказу, а також у його сукупності з іншими доказами, встановив наступні обставини:

З письмових пояснень ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 та самої ОСОБА_1 вбачається, що 22 квітня 2020 року вони всі разом знаходились на лавочці біля під`їзду АДРЕСА_3 будинку АДРЕСА_4 . Там ОСОБА_6 та ОСОБА_7 розпивали спиртні напої. І коли до них підійшли поліцейські та зробили зауваження щодо розпиття спиртних напоїв в громадському місці, ОСОБА_6 застосувала у бік поліцейської нецензурну лексику (а.с. 3 рапорт, а.с. 4 - пояснення ОСОБА_4 , а.с. 5 пояснення ОСОБА_5 , а.с. 6 пояснення ОСОБА_1 ).

Через що, у той же день, поліцейський склав протокол відносно ОСОБА_1 за вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с.1 - протокол).

І на підставі цих обставин, оцінюючи те, чи було вчинено ОСОБА_1 означене адміністративне правопорушення, застосовуючи наступні норми матеріального права, суд дійшов до таких висновків:

Положення пункту 22 частини 1 статті 92 Конституції України гарантують, що виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями та відповідальність за них.

Законодавство України про адміністративні правопорушення складається з Кодексу України про адміністративні правопорушення (надалі за текстом - КУпАП) та інших законів України (стаття 2 КУпАП).

І, серед іншого, в силу положень статті 173 КУпАП, адміністративним правопорушенням являється дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Положення частини 1 статті 9 КУпАП передбачають, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

З огляду на зміст статті 173 КУпАП, об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, є дії у певній формі, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Однак суду не надано належних, достовірних та допустимих доказів того, що 22 квітня 2020 року о 15 годині 00 хвилин у місті Рубіжне Луганської області по вулиці Володимирська, ОСОБА_1 порушувала громадський порядок і спокій громадян.

Суд врахував як доказ цієї обставини, складений поліцейським протокол (а.с.1) та рапорт Кашути Ю.А. (а.с.3), але письмовими поясненнями ОСОБА_1 та свідків події спростовується той факт, що остання порушувала громадський порядок і спокій громадян.

Самі ж висловлювання ОСОБА_8 у бік поліцейських, сама по собі, не охоплюється об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Поліцейські - це спеціальні представники держави, які охороняють громадський порядок і спокій громадян. При певних обставинах, нецензурна лайка у бік чи у присутності поліцейських можуть мати склад адміністративного правопорушення, але не того, що передбачене статтею 173 КУпАП.

Також, на підставі встановлених судом обставин місця, часу, обстановки та характеру висловлювань, суд не може погодитись із тим, що у даній конкретній події, яка відбулась 22 квітня 2020 року, ОСОБА_6 своїми висловлюваннями порушувала громадський порядок і спокій громадян.

Відтак суд констатує, що такої ознаки об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, як порушення саме громадського порядку і спокою громадян, в діянні ОСОБА_8 , яка безперечно нецензурно лаялась, поліцейським не доведено.

До того ж суд відзначає, що обов`язковим елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є мотив - задоволення індивідуальної потреби самоствердження. І цей мотив, за загальним правилом, не може виникати у наслідок незгоди з певною діяльністю працівника поліції. Такий мотив повинен виникнути та отримати свій зовнішній прояв у певних діях, які порушують громадський порядок або спокій громадян, до зіткнення з працівником поліції. Тобто, вказаний мотив повинен існувати у конкретної людини та отримати свій зовнішній прояв не у зв`язку із діями представника поліції.

І обставини події, яка відбулась, на думку суду, вказують на те, що дії ОСОБА_8 були наслідком іншого мотиву, а тому суб`єктивна сторона, передбачена статтею 173 КУпАП, в діянні ОСОБА_8 - відсутня.

Разом з цим суд, у жодному разі не виправдовує вчинок ОСОБА_8 , який містить ознаки порушення норм моралі у демократичному суспільстві. Жоден закон не дає ОСОБА_8 права нецензурно висловлюватись у присутності іншої людини, яка не входить у коло її приватного спілкування.

Але питання кваліфікації такого діяння, тобто визначення того чи повинна ОСОБА_6 понести відповідальність за таке діяння і яку саме (кримінальну чи адміністративну) чи жодну відповідальність - це питання компетенції спеціально уповноважених органів виконавчої влади, у тому числі й Національної поліції (по певних правопорушеннях), але не суду.

Функція і роль суду полягає в іншому. Обов`язок суду (у справах про адміністративні правопорушення) перевірити чи є в діянні людини усі ознаки того складу адміністративного правопорушення, у вчиненні якого його підозрює поліцейський, і здійснити це, суд може тільки на підставі наданих йому доказів, і тільки в межах вже здійсненої поліцейським кваліфікації. І якщо склад адміністративного правопорушення, в діянні конкретної людини не підтверджується доказами, навіть хоча би одна ознака не підтверджується, суд повинен справу закрити.

В силу положень частини 2 статті 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

А згідно з пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

Тому враховуючи це, і оскільки суду не надано доказів наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого 173 КУпАП, в діянні ОСОБА_1 , вчиненого нею 22 квітня 2020 року о 15 годині 00 хвилин, провадження у справі слід закрити.

Відповідно до положень статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Тому враховуючи, що судом прийнята постанова про закриття провадження, судовий збір стягненню не підлягає.

Отже, керуючись статтями 1, 2, 7, 8, 9, 10, 17-24, 26, 27, 33-38, 40-1, 173, 221, 245-253, 254-255, 268, 271, 276, 279, 280, 283-285, 287, 294, 298-300, 304, 305, 306 КУпАП, суд,

в и р і ш и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, щодо ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) закрити, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено ОСОБА_1 шляхом подання апеляційної скарги до Луганського апеляційного суду через Рубіжанський міський суд Луганської області протягом 10 (десяти) днів, з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. А у разі подання апеляційної скарги у вказаний строк, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення.

Копію постанови направити ОСОБА_1 та до Рубіжанського відділу Головного управління Національної поліції в Луганській області.

Суддя Д.С.Коваленко