Справа № 715/1392/20
Провадження № 3/715/681/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.07.2020 смт. Глибока

Суддя Глибоцького районного суду Чернівецької області Маковійчук Ю.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Глибоцького ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого, за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшов матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, у зв`язку з тим, що він 19 червня 2020 року біля 13 год. 00 хв. перебуваючи в с. Станівці Глибоцького району Чернівецької області, ображав нецензурними словами ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнав та пояснив, що він проживає із матір`ю, вона виховує його сама. Вказував на те, що він дізнався, що ОСОБА_2 дзвонив до його матері, ображав її, тому він вирішив з`ясувати у останнього чого він телефонує до матері. Пояснив, що 19 червня 2020 року він перебував біля магазину в с. Станівці Глибоцького району Чернівецької області, побачив ОСОБА_2 , який під`їхав на авто, підійшов до нього, щоб поговорити. Коли він підійшов до ОСОБА_2 , останній відразу почав кричати, виражався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою. Посилався на те, що він намагався його заспокоїти, однак останній не реагував, його дружина стримувала його, намагалася його заспокоїти. При цьому вказував на те, що він не виражався нецензурними словами на адресу ОСОБА_2 . Після декількох хвилин, вони розійшлись. Після чого, він дізнався, що ОСОБА_2 написав заяву в поліцію, в якій вказав, що ініціатором сварки був ОСОБА_1 . Вказував, що він громадського порядку не порушував, нікого не ображав.

ОСОБА_2 в судовому засіданні зазначив, що він перебував в авто, коли до нього підійшов ОСОБА_1 , та почав кричати на нього, висловлюватися нецензурною лайкою на його адресу, штовхнув його дружину та погрожував фізичною розправою. При цьому вказував що він нікого не ображав.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що він повертався із лісу, наближаючись до магазину побачив ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Вказував на те, що ОСОБА_2 поводив себе дуже агресивно, висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою ОСОБА_1 , який в свою чергу намагався його заспокоїти, поводився спокійно, нецензурними словами не виражався. Окрім того, посилався на те, що дружина утримувала ОСОБА_2 , який намагався вдарити ОСОБА_1 також вказав, що ОСОБА_2 сів у машину, потім знову вийшов та кричав на ОСОБА_1 .

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи: протокол про адміністративне правопорушення - серії ГР № 010863 від 22 червня 2020 року та інші докази по справі, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП не підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є зокрема, своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. За змістом ст. 173 КУпАП під дрібним хуліганством розуміється нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Сам факт висловлювання особою нецензурної лайки без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян не утворюють склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП .

В матеріалах справи відсутні будь - які фактичні дані, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, яке посягає на громадський порядок і громадську безпеку, тобто вчинив дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях (вулицях, парках, скверах, інших місцях масового перебування громадян), і як наслідок правопорушення - порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб як потерпілих. За змістом протоколу про адміністративне правопорушення, складеному щодо ОСОБА_1 в ньому відсутні посилання на свідків правопорушення, будь-які інші докази. Наведенні порушення, на думку суду, є істотними, а тому даний протокол не може бути доказом вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

При цьому, відповідно до ст.251 ч.2 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 не мав наміру порушувати громадського порядку, а підійшов до ОСОБА_2 з метою вияснення непорозумінь, що виникли між останнім та його матір`ю. Більше того, його мотив не був направленим на задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Під час розгляду справи не встановлено, що ОСОБА_1 нецензурно висловлювався на адресу ОСОБА_2 в присутності свідків чи яким-небудь чином ображав його честь чи гідність. При цьому, із пояснень свідка ОСОБА_3 та ОСОБА_1 встановлено, що саме ОСОБА_2 виражався нецензурними словами на адресу ОСОБА_1 , кричав та ображав його.

Більше того, під час розгляду справи встановлено, що між учасниками даного конфлікту раніше склались неприязні відносини, що також виключає хуліганський мотив дій ОСОБА_1 .

Згідно ст.19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

Аналіз наведених доказів, зібраних у адміністративному матеріалі, свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , що за змістом п.1 ст. 247 КУпАП виключає провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 247, 284, 287 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд Чернівецької області протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя