ЄУН № 337/743/20
Провадження № 3/337/297/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2020 року м.Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду м.Запоріжжя Сидорова М.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Хортицького відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.173-2 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР №050717, який складений 12.02.2020р. інспектором ЮП Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області Гнедиш О. відносно ОСОБА_1 , 31.01.2020 року ОСОБА_1 скоює насилля в сім`ї відносно неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме застосовує фізичний вплив, психологічний тиск, позбавлення її їжі, спричиняє фізичний біль шляхом нанесення ударів рукою або сторонніми предметами по тулубу або обличчю.

Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Постановою суду від 04.03.2020р. справа із вказаним протоколом була повернута до Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області для належного оформлення.

13.04.2020р. вказана справа повернута до суду після доопрацювання, але вказані суддею недоліки усунені не були. У зв`язку з тим, що діючим законодавством не визначено порядок процесуальних дій у випадку неусунення недоліків в оформленні справи про адміністративне правопорушення, ця справа розглядається суддею по суті.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився по невідомим суду причинам, про місце, день та час судового засідання був повідомлений належним чином.

При цьому ОСОБА_1 , який був присутній при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, надавав письмові пояснення, в зв`язку з чим суд прийшов до висновку про обізнаність останнього про наявність відносно нього справи про адміністративне правопорушення, розгляд якої проводиться судом.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

На підставі викладеного суд вважає можливим розглянути справу у відсутність ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ст.62 Конституції україни особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245 КУпАП).

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У своїх рішеннях, в т.ч і проти України, ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

П.2 ст.6 Конвенції про основні права та свободи людини і відповідна практика ЄСПЛ вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного.

У зв`язку із застосуванням принципу презумпції невинуватості саме особа, яка виявила факт адміністративного правопорушення, повинна зібрати докази наявності події і складу адміністративного правопорушення, винуватості особи, тобто довести наявність законних підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Деталі обвинувачення мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Вирішуючи питання про наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення, суд виходить з того, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для ініціювання притягнення особи до адміністративної відповідальності, окрім виключень, зазначених у ст.258 КУпАП.

Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування (ст.251 КУпАП) у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП.

Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначається: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Так, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГР №050717, який складено 12.02.2020р., ОСОБА_1 звинувачується в тому, що 31.01.2020р. він вчинив домашнє насилля, однак при цьому в протоколі не зазначено ані місця, ані часу вчинення адміністративного правопорушення.

Разом з тим, до протоколу додано повідомлення відділу по Хортицькому району служби (управління) у справах дітей ЗМР про вчинення фізичного насильства над гр. ОСОБА_2 , яке адресовано до Хортицького ВП та датовано 16.01.2020р.

Згідно з реєстраційними даними Хортицького ВП, вказане повідомлення зареєстроване в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення 17.01.2020р. за №903.

З письмових пояснень ОСОБА_2 від 21.01.2020р. та від 31.01.202р., які додані до протоколу про адміністративне правопорушення, описані в протоколі події фактично мали місце як 13-14 січня 2020р., так і 31.01.2020р.

Таким чином, суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, складений відносно ОСОБА_1 з порушенням вимог ст.254 КУпАП, дата вчинення інкримінованого йому правопорушення, яка зазначена в протоколі, не відповідає фактичним обставинам події, що є порушенням вимог ст.256 КУпАП. У зв`язку з цим наданий суду протокол про адміністративне правопорушення не може вважатись належним та допустимим доказом у даній справі.

На підставі вищевикладеного, відповідно до ст.252, 280 КУпАП, оцінивши надані суду докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку про відсутність належних та допустимих доказів, які б беззаперечно, поза розумним сумнівом доводили наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, а саме вчинення домашнього насильства, у зв`язку з чим відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі в цій частині слід закрити.

Керуючись ст. 245,256,278 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня її постановлення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя М.В. Сидорова