Справа № 738/394/20
№ провадження 3/738/120/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2020 року м. Мена

Менський pайонний суд Чеpнiгiвської областi в складі: судді Сова Т.Г., секpетаpя Бреус Н.В., з участю особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , pозглянувши адмiнiстpативний матеріал, який надійшов з Державної екологічної інспекції у Чернігівській області пpо пpитягнення до адмiнiстpативної вiдповiдальностi:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого майстром лісу,

за ст. 91 Кодексу Укpаїни пpо адмiнiстpативнi пpавопоpушення,

В С Т А H О В И В:

Із протоколу про адміністративне правопорушення № 000480 від 12 березня 2020 року слідує, що 12 березня 2020 року о 14.00 год. ОСОБА_1 допустив порушення встановленого режиму охорони об`єкту природно заповідного фонду України, а саме: в межах зоологічного заказника загальнодержавного значення «Каморетський» в кв. 94 вид. 11 та кв. 97 вид 5 Березнянського лісництва ДП «Чернігівське лісове господарство» виявлено незаконну заготівлю сухостійної та вітровальної деревини, що є порушенням ст.ст. 25,26 Закону України «Про природно-заповідний фонд», п. 2 Порядку спеціального використання лісових ресурсів», ст. 69 Лісового кодексу України, внаслідок чого було спричинено шкоди державі.

Старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 91 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що він працює майстром лісу, територія, яка вказана в протоколі про адміністративне правопорушення це його територія, яку він повинен охороняти та запобігати крадіжкам лісу, садити і доглядати за деревами, лісовими насадженнями. 09 березня 2020 року він робив обхід своєї ділянки, нічого не було виявлено. 12 березня 2020 року ОСОБА_1 разом з головним лісничим робили об`їзд і помітили в лісі вітровальний розпил, біля озера Люте виявили три пня сухостійної вільхи. Порушник погодився з наявною в матеріалах справи польовою переліковою відомістю пнів, а саме що стосується кількості спиляних дерев. Також доповнив, що хто це зробив йому не відомо, територія, яку він контролює є досить великою, а тому він не має фізичної можливості всю територію тримати під контролем.

Заслухавши пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Стаття 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнає протиправну, винну (умисну або необережну) дію чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Склад адміністративного правопорушення містить: об`єкт правопорушення, об`єктивну сторону, суб`єкт і суб`єктивну сторону складу. Всі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення. Відсутність хоча б однієї з вище перелічених ознак виключає склад будь-якого адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких, у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

В протоколі про адміністративне правопорушення ініціатором його складання особі, що притягується до адміністративної відповідальності ікримінується порушення ст.ст. 25,26 Закону України «Про природно-заповідний фонд», п. 2 «Порядку спеціального використання лісових ресурсів», ст. 69 Лісового кодексу України.

Статтями 25, 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд» передбачено, що заказниками оголошуються природні території (акваторії) з метою збереження і відтворення природних комплексів чи їх окремих компонентів. Оголошення заказників провадиться без вилучення земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів у їх власників або користувачів. На територіях заказників забороняються рубки головного користування, суцільні, прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник. Господарська, наукова та інша діяльність, що не суперечить цілям і завданням заказника, проводиться з додержанням загальних вимог щодо охорони навколишнього природного середовища. Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених заказником, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Пункт 2 «Порядку спеціального використання лісових ресурсів» передбачає обов`язки для підприємств, установ, організацій і громадян, які здійснюють спеціальне використання лісових ресурсів.

Стаття 69 Лісового кодексу України регламентує порядок отримання та надання спеціального дозволу на використання лісових ресурсів.

Матеріали справи не містять інформації про те, що саме ОСОБА_1 здійснив незаконне випилювання вказаних в протоколі дерев. В судовому засіданні було також досліджено посадову інструкцію майстра лісу Березнянського лісництва, яка за запитом суду надійшла в двох екземплярах, затверджена в той же день однією посадовою особою, проте, з невідомих суду причин, має різні дати ознайомлення з інструкцією майстрами лісу, в тому числі і ОСОБА_1 . Ці інструкції не передбачають того, що майстер лісу повинен нести і несе відповідальність за виявлену протиправну дію третіх осіб.

Судом також взято до уваги два документи, що наявні в матеріалах справи, а саме: польова перелікова відомість пнів та розрахунок розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної вирубки дерев на території загальнозоологічного заказника загальнодержавного значення, які мають різні розміри пнів дерев, що були випиляні, при цьому будь якого роз`яснення з даного приводу матеріали справи не містять і за запитом суду відповідальною посадовою особою не надані.

Відповідно ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що суд не наділений повноваженнями збирати докази по справі, а це є обов`язком посадової особи, що складає та направляє матеріали до суду, а також те, що судове рішення не може ґрунтуватись на припущеннях, суд дійшов висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП, тобто про відсутність складу вказаного адміністративного правопорушення в його діях, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 36, 173-2 ч.1, 247, 251, 266 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Суддя Т.Г. Сова