Справа № 183/5580/20
№ 3/183/2772/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2020 року суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Березюк В.В., за участю прокурора Серченка С.А., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, яка надійшла з Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Аннінки Новомосковського району Дніпропетровської області, громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, ОСОБА_1 , припинив повноваження депутата Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, оскільки згідно з рішенням Перещепинської міської ради VII скликання від 18.05.2018 року № 1-1/ VII «Про визнання повноважень депутатів Перещепинської міської ради» повноваження Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області завершились в день набуття повноважень Перещепинською міською радою Новомосковського району Дніпропетровської області, а саме 18.05.2018 року та, відповідно, повноваження ОСОБА_1 як депутата Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області припинені, а тому згідно з пп. б) п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» останній, будучи суб`єктом декларування, несвоєчасно подав без поважних причин декларацію суб`єкта декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування за минулий 2018 рік, а саме 15.09.2020 року, тобто з порушенням встановленого абз. 2 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» строку для подачі такої декларації.

В суді ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що умислу на неподання декларації він не мав, ніхто його не попереджав і не нагадав про необхідність подавати декларацію, тим паче, що він не один такий, хто не знав і не подав декларацію. Пояснив, що якби він був обізнаним про обов`язок подання електронної декларації, то він обов`язково подав би її, оскільки приховувати йому нічого.

Прокурор в судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки його вина у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, повністю підтверджується наявними у справі доказами.

Судом безпосередньо досліджено наступні докази, додані до матеріалів справи на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП: протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією; рішення Перещепинської міської ради VII скликання від 02.02.2018 року № 2-21/VII «Про добровільне об`єднання територіальних громад», разом з планом організаційних заходів щодо добровільного об`єднання територіальних громад; рішення Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області від 01.02.2018 року № 229-ХХІІ/VII «Про добровільне об`єднання територіальних громад», разом з планом організаційних заходів щодо добровільного об`єднання територіальних громад; розпорядження сільського голови Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області від 18.01.2017 року № 5-к «Про покладання обов`язків сільського голови»; лист Перещепинської міської ради від 02.02.2018 року № 2.25-76 «Про надання пропозиції щодо призначення перших виборів»; розпорядження голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 30.01.2018 року № р-39/0/3-18 «Про затвердження висновку до відповідності проектів рішень про добровільне об`єднання територіальних громад»; висновок Дніпропетровської обласної державної адміністрації стосовно відповідності проектів рішень Перещепинської міської ради та Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області «Про добровільне об`єднання територіальних громад»; лист Департаменту економічного розвитку Дніпропетровської обласної державної адміністрації Департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Національної поліції України Про розгляд листів; висновок Дніпропетровської обласної державної адміністрації стосовно відповідності вимогам Конституції України та законів України проектів рішень стосовно добровільного об`єднання територіальних громад; розпорядження голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 08.07.2019 року № р-390/0/3-19 «Про затвердження висновку щодо відповідності проектів рішень про добровільне об`єднання територіальних громад»; лист КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Новомосковської районної ради» начальнику Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 06.08.2020 року № 11-836/0/20-20 на № 5563/55/103/01-2020 від 27.07.2020 року з приводу не перебування ОСОБА_1 в період з 01.01.2019 року по 01.04.2019 року на лікуванні; рапорти оперуповноваженого Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області ДСР НП України від 16.09.2020 року, 17.09.2020 року; витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, стосовно державної реєстрації Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області; роздруківки з публічної частини офіційного веб-сайту АЦСК «ПриватБанк» відносно ОСОБА_1 ; довідка АТ КБ «ПриватБанк» про надання послуг КЕП відносно ОСОБА_1 ; витяг з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до якого ОСОБА_1 подав електронну декларацію (після звільнення) 15.09.2020 року о 13.54 год.; роздруківки декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру ОСОБА_1 після звільнення за 2018 рік; лист НАЗК Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України щодо отримання інформації про роботу інформаційно-телекомунікаційної системи; лист ДП «Українські спеціальні системи» від 08.05.2019 року № 07-1000; листи НАЗК до Голови Національної поліції України ОСОБА_2 , Генерального прокурора України ОСОБА_3 про те, що уповноважені органи Національної поліції мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ч. ч. 1, 2 ст. 172-6 КУпАП, та збирати необхідні докази; листи НАЗК, Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Верховної Ради України, Генеральної прокуратури України; наказ Національної поліції України від 06.11.2019 року № 17 про затвердження положень про структурні (відокремлені) підрозділи ДСР НП України; Положення про Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровської області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, виходячи з наступного.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ст. ст. 251, 252, 280 КУпАП суддя зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Водночас стаття 280 КУпАП покладає обов`язок на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними, допустимими, достовірними й достатніми доказами, які отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як у цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного.

Згідно із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

Судом встановлено, що згідно з рішенням Перещепинської міської ради VII скликання від 18.05.2018 року № 1-1/ VII «Про визнання повноважень депутатів Перещепинської міської ради», повноваження Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області завершились в день набуття повноважень Перещепинською міською радою Новомосковського району Дніпропетровської області, тобто 18.05.2018 року. Таким чином, 18.05.1018 року припинилися й повноваження ОСОБА_1 як депутата Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області.

Частиною 1 ст. 172-6 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Суб`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризував ВССУ в своєму листі від 22.05.2017 року № 223-943/0/4-17 наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Отже, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного, корупційного правопорушення, правопорушення пов`язаного з корупцією, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із визначення поняття, викладеного в ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст.1 цього Закону, сутність правопорушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана щорічно декларувати свої доходи, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Судова палата у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією від 22 травня 2017 року, зазначила, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, для притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.172-6 КУпАП необхідно встановити той факт, що ОСОБА_1 усвідомлював суспільну небезпечність неподання щорічної декларації, передбачав неможливість здійснення фінансового контролю з боку держави та бажав настання таких наслідків, або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання.

У зв`язку з цим орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, та прокурор, який бере участь у розгляді такого протоколу судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за вчинення цього правопорушення, умислу на несвоєчасне подання декларації, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Однак, матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містять даних про повідомлення (обізнаність) останнього з обов`язком подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а витяг з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування свідчить, що ОСОБА_1 подав лише одну електронну декларацію 15.09.2020 року за 2018 рік (після звільнення). Інших декларацій, які б подавав ОСОБА_1 , наданий суду витяг не містить.

Як стверджував ОСОБА_1 в ході судового засідання, причиною несвоєчасного подання ним декларації після звільнення за 2018 рік стало те, що він не був обізнаний про необхідність подання такої декларації та, відповідно обов`язок декларування, як і решта депутатів сільської ради. Будучи повідомленим про такий обов`язок, він одразу його виконав, що підтверджується матеріалами справи.

Отже, беручи до уваги все вищевикладене, суд приходить до висновку, що матеріалами справи, поза розумним сумнівом, не доведено наявності умислу (прямого чи непрямого), як обов`язкового елементу складу інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення, що виключає адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією, оскільки відповідно до вимог ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, як встановлено судом, в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та в доданих до протоколу документах відсутня інформація з приводу того, чи був дотриманий визначений положеннями ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» порядок встановлення своєчасності подання декларації ОСОБА_1 , до початку проведення перевірки і збирання доказів органом Національної поліції. При цьому, відсутня інформація, чи проводився такий контроль НАЗК взагалі.

Також, відсутня будь-яка інформація, документи, копія декларації або витяг з неї, інші документи відносно ОСОБА_1 , які б були складені НАЗК або були отримані від цього органу.

Додані до протоколів матеріали не містять відомостей про направлення повідомлення НАЗК з приводу несвоєчасного подання декларації після звільнення ОСОБА_1 до Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

Згідно з пунктами 2-5 розділу II Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 144/20 від 15.04.2020 року, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.04.2020 року за № 362/34645, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлення) про факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування або самостійного виявлення такої інформації відповідно до пункту 2 цього розділу Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про Національну поліцію» повноважень на здійснення перевірки фактів своєчасності подання декларації у органів національної поліції не має.

Суд жодним чином не піддає сумніву повноваження органів Національної поліції проводити перевірку, збирати докази та складати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Однак, Національна поліція вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Європейський суд з прав людини у вирішенні питання про справедливий судовий розгляд застосовує концепцію «плодів отруєного дерева», або, як вона ще називається, «ефект доміно». Тобто оцінку допустимості всього ланцюжка доказів, що базуються один за іншим, а не кожного окремого доказу автономно.

Так, доктрина «плодів отруєного дерева» зводиться до заборони використання даних, отриманих на підставі або з використанням доказів, визнаних недопустимими.

Тим не менше, ЄСПЛ виходить з того, що при недопустимості одного доказу в єдиному ланцюжку, суд повинен в подібному випадку вирішити питання про справедливість судового розгляду в цілому, прикладом чого є рішення у справах «Хан проти Сполученого Королівства», «Яременко проти України».

В цій же ситуації (складення протоколу без висновку НАЗК) протоколи, які будуть доказом, не можуть бути допустимим доказом, оскільки отримані з порушенням процедури відсутності висновку НАЗК.

Крім того, суд звертає увагу на те, що сам факт несвоєчасного подання декларації не може свідчити про наявність складу адміністративного правопорушення. Адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання декларацій настає лише у разі подання її з порушенням встановлених строків без поважних причин. Такий факт може бути встановлений лише після проведення відповідної перевірки. Про це ж зазначено у листі НАЗК № 44-06/21566/19 від 21.03.2019 року.

Доказів того, що особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 зверталася до НАЗК за інформацією саме з приводу подачі декларації ОСОБА_1 матеріали справи не містять. Контроль за своєчасністю подання декларації ОСОБА_1 уповноваженою особою, а саме, НАЗК не проводився (відповідно до ст.ст. 48-50 Закону України «Про запобігання корупції»).

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Таким чином, враховуючи вказані обставини, той факт, що зібрані по справі докази отриманні без дотримання Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймаючи до уваги відсутність належних і допустимих доказів вини ОСОБА_1 , прийти до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, не надається можливим.

З огляду на викладене, оцінюючи відповідно до вимог ст. 252 КУпАП надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження по даній справі на підставі п.1 ч.1 ст.247КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Суддя В.В. Березюк