Справа № 751/3741/20
Провадження №3/751/1455/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2020 року місто Чернігів

Новозаводський районний суд м. Чернігова

в складі: головуючого судді Цибенко І.В.

з участю секретаря Чвірової О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чернігові справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173-1 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ФОП, -

Встановив:

Відповідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 363071 від 27.05.2020, ОСОБА_1 12.04.2020 за адресою: АДРЕСА_1 поширював неправдиві чутки в мережі Інтернет «Фейсбук», що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. За даним фактом відносно ОСОБА_1 складено адміністративний протокол за ст. 173-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причини не явки суду не відомі, участь особи згідно ст. 268 КУпАП, є необов"язковою.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 173-1 КУпАП передбачає відповідальність за поширення неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку, тобто дії особи повинні нести за собою, вказані в статті наслідки.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у поширюванні неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Неправдивими чутками слід вважати будь-яке повідомлення переважно усного характеру про будь-кого та будь-що, що суперечить (не відповідають) дійсності (формальний склад). Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності.

Термін «паніка» визначається як психічний стан людей несвідомий, нестримний страх, викликаний дійсною чи уявною небезпекою, що охоплює людину чи багатьох людей, неконтрольоване прагнення уникнути небезпечної ситуації.

Згідно рапорту старшого інспектора ВПК в Чернігівській області Лайко С, Прима С.А. розмістив на своїй сторінці в групі «Анонім Чернигов» пост, в якому йдеться про начебто порушення правил карантину прихожанами Собору Чернігівських святих, які у ОСОБА_2 неділю масово відвідали богослужіння.

Виходячи з інформації, яку виклав на своїй сторінці ОСОБА_1 , то така інформація є суб`єктивним, критичним ставленням автора до певних подій, не містить будь-яких закликів щодо порушення громадського порядку. Доказів виклику будь-якої паніки на вказану інформацію суду не надано.

У протоколі, не розкрито суті адміністративного правопорушення, зокрема не конкретизовано які саме чутки були поширені, у чому їх неправдивість та не наведено доказів на підтвердження неправдивості поширених чуток. Щодо розміщених фото, то автор попередив, що вони не відносяться до описаної події.

Суду не надано доказів щодо наявності в діях ОСОБА_1 такого елементу об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП, як наслідок у виді можливості виклику паніки серед населення або порушення громадського порядку.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Згідно до статті 252 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема позицію суду у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «…суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)».

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Відтак, суду не доведено наявність у ОСОБА_1 об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП та враховуючи, що в матеріалах, зібраних органом, який склав протокол, відсутні дані, яким чином інформація, яку поширив ОСОБА_1 могла викликати паніку серед населення або порушити громадський порядок, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173-1, 283, 284, 247 п.1 КУпАП,

постановив:

Закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173-1 КУпАПу зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову протягом десяти днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду через Новозаводський районний суд м. Чернігова.

Суддя: І.В. Цибенко