ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1619/20
провадження № 3/753/1309/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" липня 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

- за ч. 5 ст. 184 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

23.01.2020 до Дарницького районного суду м. Києва зі Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 20.01.2020 року, працівниками поліції 26.10.2019 року о 10-00 год. було зафіксовано факт невиконання розпорядження № 901 від 04.10.2019 року (четверта субота місяця) ОСОБА_1 20.01.2020 року матері повідомлено про складання протоколу, запропоновано з`явитися до Служби у справах дітей та сім`ї, на що вона відповіла відмовою.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнала, посилаючись на наступне. Ще до розлучення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , останній не цікавився питаннями розвитку, виховання та утримання дитини, при будь-якій можливості уникав виконання батьківських обов`язків. Недбале ставлення до дитини стало причиною отримання сином перелому великогомілкової кістки, в результаті чого дитина перебувала 4 тижні у гіпсі та ще 4 тижні на реабілітації, під час якої ОСОБА_2 не допомагав. Також зазначила про те, що син хворіє на епілепсію, у зв`язку з чим поряд з ним постійно повинна знаходитися людина, яка може розпізнати початок приступу та надати допомогу. Батько дитини постійно відволікається. За порадами лікаря дитина повинна дотримуватися суворого режиму дня, денної норми сну, уникати сильних емоцій. Час від часу у батька дитини спостерігаються напади погіршення стану здоров`я в результаті чого він не може себе контролювати, не говорячи про гідний догляд за дитиною. Щодо факту порушення розпорядження ОСОБА_1 зазначила, що 26.10.2019 вони з ОСОБА_2 домовилися про зустріч в Парку Партизанської слави, але він так і не з`явився. Вже потім дізналася про те, що ОСОБА_2 викликав поліцію до них додому, адже точно знав що їх там не буде. Просила суд закрити справу за відсутністю з її сторони протизаконних дій.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Полонський О.Ю. просив суд звернути увагу на те, що протокол про адміністративне правопорушення оформлений з порушенням вимог законодавства, не зазначено місце вчинення правопорушення, не викладена його суть, не зазначено адреси потерпілого, внесені недостовірні відомості про відмову ОСОБА_1 прибути до Служби у справах дітей, не роз`яснені права, відсутні відомості про додатки, долучені до протоколу. Світлокопія переписки у мобільному додатку «Вайбер» не має ідентифікуючих ознак належності до сторін у справі, невідомі абоненти переписки та їх мобільні номера телефонів. Заперечував щодо наявності такої переписки та участі в ній ОСОБА_1

ОСОБА_2 в судовому засіданні посилався на те, що попередньо домовився з матір`ю дитини про місце зустрічі 26.10.2019, саме за місцем проживання останньої за адресою: АДРЕСА_2 години він з батьками приїхав, але двері квартири не відчинили, на телефонні дзвінки мати дитини не відповідала та цього дня побачення з дитиною не відбулось. Знаходячись біля двері квартири він чув голос дитини, що свідчить про те, що мати навмисно не відчинила двері. Для фіксації порушення його прав на зустрічі з дитиною він викликав поліцію.

Допитані в суді свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які являються батьками потерпілого ОСОБА_2 підтвердили, що 26.10.2019, коли вони приїхали разом із сином забрати онука до себе, дитину їм ніхто не дав, двері квартири зі слів сина ніхто не відкрив.

Вислухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, оглянувши відеозапис із портативного відео реєстратора працівників патрульної поліції, оцінивши в сукупності досліджені в судовому засіданні докази, суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.184 КУпАП, виходячи з наступного.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ст. 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Ст. 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, доки її вину не буде доведено в законному порядку та обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок суду щодо забезпечення презумпції невинуватості і права на справедливий судовий розгляд, які передбачені ст.62 Конституції України, поєднуються з такими ж положеннями ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, яка відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована 17 липня 1997 року Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 р., Першого протоколу та протоколів 2,4,7 та 11 до Конвенції».

Положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Частина 5 ст. 184 КУпАП передбачає відповідальність за невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Для встановлення факту вчинення правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 184 КУпАП має бути встановлено невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Суб`єктивна сторона правопорушення передбаченого ст.184 КпАП України характеризується наявністю прямого умислу.

З матеріалів справи вбачається, що 20.01.2020 головним спеціалістом Служби у справах дітей та сім`ї Луніним А.В. було складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідно до якого працівниками поліції 26.10.2019 о 10-00 год. було зафіксовано факт невиконання розпорядження № 901 від 04.10.2019 (четверта субота місяця) ОСОБА_1

Розпорядженням № 901 від 04.10.2019 року Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, визначено наступний порядок участі батька ОСОБА_2 у вихованні його дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та встановлено йому спілкування з сином за наступним графіком: - перша, третя неділя місяця з 10-00 год. до 17-00 год. без присутності матері; - друга, четверта субота місяця з 10-00 год. до 17-00 год. без присутності матері; - два будні дні на тиждень за домовленістю між батьками; - день народження батька з 10-00 год. до 17-00 год.; - дні народження родичів батька - за домовленістю між батьками.

Підставою для складання даного протоколу послугувала звернення ОСОБА_2 від 26.10.2019 до органів поліції та його заява до Служби у справах дітей та сім`ї від 07.11.2019.

Однак протокол не містить повного викладу суті адміністративного правопорушення, не зазначено місця, за яким відбулося правопорушення, даних яким чином ОСОБА_1 не виконала розпорядженняя про визначенння участі батька у вихованні його дитини, не зазначено чи була попередня домовленість між батьками про місце зустрічі.

Додані до протоколу докази не містять інформації про те, що ОСОБА_2 повідомляв заздалегідь ОСОБА_1 про час свого візиту, тобто чи була попередня домовленість між батьками щодо місця зустрічі. Доказами, наданими до суду, не доведено, що під час візиту ОСОБА_2 до місця проживання ОСОБА_1 остання разом з їх малолітньою дитиною знаходилася за місцем проживання, як стверджує потерпілий, та таким чином навмисно ухилялась від виконання висновку органу опіки та піклування.

Таким чином, аналізуючи докази, що містяться у справі, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 не вбачається прямого умислу на невиконання Розпорядження № 901 від 04.10.2019 Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації.

Інших переконливих доказів, які б безумовно підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП при розгляді справи не встановлено.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, оцінюючи вищевикладені обставини, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст. 184, 247 ч. 1 п.1, 283-285 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 184 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя Заставенко М.О