490/7648/20 від26.11.2020
н/п 3/490/3821/2020
Центральний районний суд м. Миколаєва
________________________________________________________________________________
Справа № 490/7648/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2020 року суддя Центрального районного суду м.Миколаєва Медюк С.О., при секретарі Гудковій Є.С., за участю особи, відносно якої складено протокол, потерпілої ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли з Центрального ВП ГУ НП в Миколаївській області, про притягнення

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого майстром в «Миколаївелектротранс», номер облікової картки платника податків не відомий, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Центрального районного суду м.Миколаєва надійшли матеріали з Центрального ВП ГУ НП в Миколаївській області про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності ст.173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №169041 від 06.10.2020 року, ОСОБА_2 07.09.2020 року близько 08:20 год. за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався в адресу ОСОБА_1 грубою нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, чим чинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, не визнав та пояснив, що між ним та ОСОБА_1 існує сусідський конфлікт. 07.09.2020 року їй не погрожував та не обзивав.

ОСОБА_1 в судовому засіданні зазначила, що 07.09.2020 року на їх вулиці «Елу автодоріг» проводили роботи. Вона вийшла та знімала на телефон, так як в них давній конфлікт з сусідами, які здійснили урізку в каналізацію. Коли вона знімала, її сусід ОСОБА_2 нецензурно висловлювався на її адресу та погрожував.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 , яка є дружиною ОСОБА_2 пояснила, що у той день її чоловік нікого не ображав та нікому не погрожував. Коли ОСОБА_1 почала знімати на телефон її чоловіка, він її відштовхнув.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснила, що 07.09.2020 року йшла в магазин та бачила, як на дорозі рили яму. Підійшла подивитись та пішла далі в магазин. Коли поверталась, яма вже була зарита. З приводу того, чи обзивав та погрожував ОСОБА_2 . ОСОБА_1 , їй не відомо.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , свідків, вивчивши матеріали адміністративної справи, приходить до таких висновків.

Відповідно до положень ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст.9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст.252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст.280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст.173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст.1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 поставлено в провину вчинення інших дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян, а саме висловлювання грубою нецензурною лайкою та погрози фізичної розправи ОСОБА_1 .. Вказаним правопорушенням матеріальної шкоди заподіяно не було.

До протоколу долучені копія заяви потерпілої ОСОБА_1 від 15.09.2020 року та рапорт ДОП від 07.10.2020 року про відсутність даних, які вказували б на наявність кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які є сусідами, склалися давні неприязні стосунки, що вбачається з їхніх пояснень.

Проте, чи дійсно дії ОСОБА_2 , вказані в протоколі, призвели до порушення спокою громадян та громадського порядку, в судовому засіданні не знайшло свого підтвердження, оскільки з матеріалів справи судом встановлено, що не були опитані в якості свідків інші особи (працівники «Елу автодоріг», сусіди та інші).

Суд не приймає до уваги пояснення ОСОБА_3 , яка є дружиною ОСОБА_2 , оскільки, на думку суду, вона в даному випадку є зацікавленою особою та як вбачається у неї також неприязні стосунки з ОСОБА_1 ..

Покази свідка ОСОБА_4 лише підтверджують неприязні сусідські стосунки між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ..

Крім цього, окремої уваги заслуговує той факт, що події вказані в протоколі мали місце 07.09.2020 року, а з заявою до правоохоронних органів ОСОБА_1 звернулась лише 15.09.2020 року.

Таким чином, зазначені у протоколі обставини не доведені належними та допустимими доказами.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 07.09.2020 року мали місце дії ОСОБА_2 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів. А тому, суд приходить до висновку про відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, про яке йдеться у протоколі серії ВАБ №169041 від 06.10.2020 року.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у даній справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.247, 283-285, 287-291 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 (десяти) днiв до Миколаївського апеляційного суду через Центральний районний суд м.Миколаєва.

Суддя С.О. Медюк