Справа №705/3542/20
3/705/2380/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2020 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Годік Леся Сергіївна, в присутності прокурора Закутнього Р.С., за участі адвоката Олішевського В.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 , працюючої державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Уманського управління ГУ ДПС у Черкаській області, за ч.1 ст.172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Уманського міськрайонного суду знаходяться адміністративні матеріали відносно громадянки ОСОБА_1 за №705/3542/20, 3/705/2380/20 та № 705/3543/20, 3/705/2381/20.

Згідно матеріалу № 705/3542/20, 3/705/2380/20 від 01 вересня 2020 року, ОСОБА_1 будучи головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Уманського управління ГУ ДПС у Черкаській області та відповідно до пп. «в» п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушила вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, а саме не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів при проведені нею камеральної перевірки щодо ТОВ «Колос-НПП», засновником якого є її близька особа (сестра) ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Згідно матеріалу № 705/3543/20, 3/705/2381/20 від 01 вересня 2020 року, ОСОБА_1 будучи головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Уманського управління ГУ ДПС у Черкаській області та відповідно до пп. «в» п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушила вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, а саме прийняла рішення при наявності в неї реального конфлікту інтересів та провела камеральну перевірку щодо ТОВ «Колос-НПП», засновником якого є її близька особа (сестра) ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-7 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала. Вказала, що вона дійсно будучи ревізором інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Уманського управління ГУ ДПС у Черкаській області провела камеральну перевірку 16.02.2020 року ТОВ «Колос - НПП». Камеральна перевірка передбачає проведення перевірки у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях, тобто перевірка проводиться у комп`ютерній системі, де перевіряються повнота і своєчасність подання платником податкової звітності, перевірку правильності її оформлення та проведення своєчасності і повноти податкових платежів. Нею перевірялися арифметичні помилки у звітності згідно формули. Під час перевірки жодних порушень по даному ТОВ «Колос НПП» не було виявлено. Подані документи повинні містити електронний підпис директора чи головного бухгалтера підприємства. Відомостей щодо засновників такі документи не містять. Посадова інструкція не передбачає обов`язку з`ясовувати засновників перевіряючого об`єкту. Про те, що її сестра з 10.02.2020 року , тобто за шість днів до перевірки стала засновником їй не було відомо. Крім того, в період часу з 01.09.2019 року по 30.06.2020р. її сестра перебувала на денній формі навчання в Київському інституті інтелектуальної власності та права, тому в цей час навіть не спілкувалася з сестрою та не могла припускати, що сестра являється засновником товариства, яке перевіряє.

Адвокат Олішевський В.В. в судовому засіданні вказав, що підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відсутні. Просив закрити провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Так, матеріали адміністративної справи не містять будь-яких доказів того, що ОСОБА_3 проводила камеральну перевірку ТОВ «Колос - НПП». Ксерокопія фото екрана комп`ютера з невідомими таблицями не є доказом того що ОСОБА_3 проводила особисто перевірку ТОВ «Колос НПП». Протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складається уповноваженою на те посадовою особою, зокрема посадовою особою органів внутрішніх справ та Національного агентства з питань запобігання корупції і повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП. Згідно ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право, зокрема при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката. ОСОБА_3 виявила бажання скористатися правовою допомогою, дане зазначено в самому протоколі. Однак працівником поліції не вжито жодних дій щодо надання ОСОБА_3 можливості реалізувати своє право на отримання правової допомоги. Матеріали справи містять роздруківки, ксерокопії таблиць, як докази, без назви, без належного засвідчення, походження яких незрозуміле, ким та коли вони виконані, їх відповідність даним. Вказані роздруківки не є документами та не можуть бути доказами. Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення працівник поліції посилається на докази, яких не додає до матеріалів справи, а саме пояснення ОСОБА_4 .

Частиною першою ст. 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Тобто, ОСОБА_3 , 16.02.2020 року при проведенні камеральної перевірки ТОВ «Колос- НПП», повинна була знати що її сестра ОСОБА_2 ( ОСОБА_5 ) 10.02.2020 року стала одним із засновників ТОВ «Колос-НПП». Цю обставину працівники УСР Національної поліції повинні були довести матеріалами справи. В даному випадку відсутня об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які впливають на об`єктивність або неупередженість прийняття нею рішень, призводять до невиконання або неналежного виконання нею посадових обов`язків, і тому зобов`язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього. Ключовим словом є слово «знала». В даному випадку відсутня об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення.

Частиною другою ст. 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій,які полягають у вчиненні особою дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

За своїми функціональними обов`язками ОСОБА_3 кожного дня проводить камеральні перевірки у кількості близько 100 перевірок вдень. Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника, уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки необов`язкова. Завданням камеральної перевірки є звірка арифметичних даних поданих в деклараціях з ставками органів місцевого самоврядування та податкового кодексу. Дане підтверджує, що ОСОБА_3 не могла знати хто є засновником ТОВ «Колос- НПП» так як опрацьовує декларацію в арифметичному порядку.

Крім цього, обов`язковою ознакою зазначеного правопорушення є корисливий або інший особистий інтерес особи, яка його вчинила. Матеріали справи не підтверджують ту обставину, що ОСОБА_3 було відомо, що ОСОБА_2 є засновником ТОВ «Колос-НПП». Суб`єктивна сторона зазначених правопорушень характеризується прямим умислом. Складені протоколи про адміністративне правопорушення ОСОБА_6 не містять інформації щодо наявності в діях останньої корисливої мети та умислу на вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Зібраними матеріалами справи не доведена наявність суперечності між приватнм майновим інтересом ОСОБА_3 та її службовими повноваженнями, і не визначено, в чому саме полягав вплив цієї суперечності на об`єктивність або неупередженість її рішень.

Прокурор обставини викладені у протоколах про вчинення адміністративного правопорушення підтримав, зазначивши про наявність в діях ОСОБА_1 ознак діянь передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Частиною 2 ст. 36 КУпАП передбачено, що якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка не визнала свою вину у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, адвоката, прокурора та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є державним ревізором інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Уманського управління ГУ ДПС у Черкаській області та відповідно до п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Окрім того, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою 2 до зазначеної норми закону, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Тобто, сама лише наявність суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями не утворює реального конфлікту інтересів. Він має місце тоді, коли вказана суперечність фактично впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

3) наявність повноважень на прийняття рішення.

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

При цьому, має бути беззаперечно визначено, в чому саме полягає приватний інтерес конкретної особи, в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та представницькими повноваженнями цієї особи та її вплив на прийняття рішення.

Згідно протоколів про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 будучи головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Уманського управління ГУ ДПС у Черкаській області та відповідно до пп. «в» п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушила вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, а саме не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів при проведені нею камеральної перевірки щодо ТОВ «Колос-НПП», засновником якого є її близька особа (сестра) ОСОБА_2 та прийняла рішення при наявності в неї реального конфлікту інтересів та провела камеральну перевірку щодо ТОВ «Колос-НПП», засновником якого є її близька особа (сестра) ОСОБА_2 ..

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які впливають на об`єктивність або неупередженість прийняття нею рішень, призводять до невиконання або неналежного виконання нею посадових обов`язків, і тому зобов`язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього.

Тобто, зобов`язання у ОСОБА_1 повідомляти свого керівника виникало б за умови того, що остання знала, що ОСОБА_2 (її сестра) є засновником ТОВ «Колос НПП», проте доказів того матеріали справи не містять.

Як вбачається з відповіді Головного управління ДПС у Черкаській області від 07.09.2020 року, відповідно до пп.75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України, камеральною вважається перевірка,яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях платника податків. Предмет камеральної перевірки полягає у встановлені повноти й своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності її оформлення та проведення своєчасності і повноти податкових платежів. Здійснення перевірки будь-яких інших відомостей, які не належать до предмету камеральної перевірки, а також витребування у платника будь-якої додаткової інформації або документів, подання яких разом з податковою декларацією не передбачено чинним законодавством є діями поза камеральної перевірки.

Тобто, ОСОБА_1 при проведенні камеральної перевірки не зобов`язана перевіряти засновників перевіряючого об`єкту.

Частиною другою ст. 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій, які полягають у вчиненні особою дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Також, суб`єктивна сторона правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ст.172-7 КУпАП характеризується тим, що воно вчиняється умисно, особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Протоколи про адміністративне правопорушення та документи додані до них не містять інформації щодо наявності в діях ОСОБА_1 корисливої мети та умислу на вчинення адміністративних правопорушень.

Слід зазначити, що частина доданих до протоколу про адміністративне правопорушення матеріалів не відповідає ст. 251 КУпАП в розумінні їх як докази.

Аналізуючи досліджені під час розгляду справи докази суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутні дані, які б з достовірністю свідчили про об`єктивні та суб`єктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявність суперечностей між приватним інтересами державного ревізора інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб, які вплинули на об`єктивність та неупередженість прийняття рішення під час виконання нею вказаних повноважень.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративних правопорушень в діях ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 247, 283-285, 294 КУпАП України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Об`єднати адміністративний матеріал №705/3542/20, 3/705/2380/20 з № 705/3543/20, 3/705/2381/20, в одне провадження та присвоїти номер № 705/3542/20, 3/705/2380/20.

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена або на неї може бути внесено протест до Черкаського апеляційного суду протягом десяти днів, з дня її винесення, через Уманський міськрайонний суд.

Суддя Леся Сергіївна Годік