Справа № 379/108/20
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.01.2020 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Потеряйко Світлана Анатоліївна, розглянувши матеріали, які надійшли від Таращанського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, РНОКПП НОМЕР_1 , одружену, маючу на утриманні одну неповнолітню дитину, працюючу вчителем в ОСОБА_2 , зареєстровану та проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, права, передбачені ст.268 КУпАП та зміст ст.63 Конституції України роз`яснено,-

В С Т А Н О В И В:

06.12.2019 о 16 годині 00 хвилин в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 вчинила насильство в сім`ї відносно свого чоловіка ОСОБА_3 , в ході якого виражалася нецензурною лайкою.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнала, обставини протоколу, складеного відносно неї підтвердила, зазначивши, що її чоловік відносно неї вчинив фізичне насильство, у них виникла внаслідок цього сварка..

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до таких висновків.

У відповідності до ст.23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами. Санкція ст. 173-2 КУпАП є альтернативною, що дає можливість визначити стягнення з урахуванням форми вини та даних про особу, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи досліджені докази, пояснення ОСОБА_1 та оцінюючи встановлені обставини у їх сукупності, суд приходить до висновку, що дії правопорушника правильно кваліфіковані за ч.1 статті 173-2 КУпАП, оскільки вона вчинила дії психологічного характеру, тобто домашнє насильство.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст.1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству " № 2229-УІІІ від 07.12.17 домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь;

Відповідно до п. 14 ч.1 ст.1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству " № 2229-УІІІ від 07.12.17 психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Відповідно до положень ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , що вона правопорушення вчинила вперше, її вік, що вона має на утриманні неповнолітню дитину, що щодо неї вчинено фізичне насильство та її чоловіка ОСОБА_3 було притягнуто до адміністративної відповідальності за вказані дії, обставини вчинення правопорушення, що відсутня будь - яка шкода для держави та суспільства, а також, що вчинене правопорушення не спричинило і не здатне було спричинити будь-яку значну шкоду суспільним або державним інтересам, суддя вважає, що дане адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 можливо віднести до малозначних правопорушень, тому, є обґрунтовані підстави звільнити її від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням, це зумовлено гуманним відношенням до особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що дозволить на думку судді, досягти заходів попередження правопорушень у майбутньому.

До обставин, що пом`якшують відповідальність правопорушника, суддя на підставі ст. 34 КпАП України відносить те, що правопорушення вчинене ОСОБА_1 вперше.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено.

Таким чином відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Згідно положень ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при проголошенні усного зауваження.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з оголошенням усного зауваження, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 22, 173-2, 248, 251, 252, 279, 280, 284 КУпАП суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП звільнити, обмежитись усним зауваженням.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя: Потеряйко С. А.