Провадження № 3/761/8227/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова Ірина Вікторівна, розглянувши матеріали, які надійшли від Державної податкової служби України Головного управління ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює на посаді головного бухгалтера Державного підприємства «Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу»,

за ч.1 ст.163-1 КУпАП України, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов протокол №1613, який складений 12 жовтня 2020 року головним державним ревізором-інспектором Миргородського відділу податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Полтавській області, Непийводою Л.В., за результатами проведеної камеральної перевірки своєчасності сплати грошового зобов`язання з плати за землю (земельний податок) по Податковій декларації з плати за землю за 2020 рік (вх. № від 19.02.2020р.) - граничним терміном сплати 30.06.2020 року. 30.07.2020 року, по Податковій декларації з плати за землю за 2020 рік (вх. № вш 13.02.2020р) - граничним терміном сплати 30.06.2020 року, 30.07.2020 року, проведеної камеральної перевірки своєчасності сплати узгоджених сум штрафних санкцій з земельного податку за землю: по податковому повідомленню - рішенню (форма «Ш») № від 13.07.2020 року - граничним терміном сплати 31.07.2020 року, по податковому повідомленню - рішенню (форма «Ш») № від 13.07.2020 року - граничним терміном сплати 31.07.2020 року Державним підприємством "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" (). юридична адреса 04112. м. Київ. Шевченківський район, вул. Олени Теліги. буд. 8., посадова особа ОСОБА_1 , вчинила правопорушення не забезпечив своєчасного подання платіжного доручення на перерахування належним чином до сплати податку плати за землю (земельний податок) по Податковій декларації з плати за землю за 2020 рік рік (вх. № від 19.02.2020р.) - граничним терміном сплати 30.06.2020 року. 30.07.2020 року, фактично сплачено: 17.08.2020 року в сумі 12651.13 грн. та 12651.13 грн. відповідно платіжного доручення №351 від 17.08.2020 року, що на 48 і 17 календарних днів пізніше строку, по Податковій декларації з плати за землю за 2020 рік рік (вх. № від 13.02.2020 р.) - граничним терміном сплати 30.06.2020 року. 30.07.2020 року, фактично сплачено: 17.08.2020 року в сумі 2012.98 грн. та 2012.98 грн. відповідно платіжного доручення №352 від 17.08.2020 року, що на 48 і 17 календарних днів пізніше строку, узгоджених сум штрафних санкцій з земельного податку за землю: по податковому повідомленню - рішенню (форма «ПІ») № від 13.07.2020 року - граничним терміном сплати 31.07.2020 року, фактично сплачено: 17.08.2020 року в сумі 28636.10 грн. відповідно платіжного доручення №351 від 17.08.2020 року, що на 16 календарних днів пізніше строку, по податковому повідомленню - рішенню (форма «Ш») № від 13.07.2020 року - граничним терміном сплати 31.07.2020 року, фактично сплачено: 17.08.2020 року в сумі 4504.90 грн. відповідно платіжного доручення №352 від 17.08.2020 року, що на 16 календарних днів пізніше строку, чим порушив ч. 1 статті 1632 Кодексу України про адміністративні правопорушення та п.57.1. п.57.3 ст.57. п.п. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14. п.287.3 ст.287 Податкового кодексу України від 02.12.10р. №2755-УІ (із змінами та доповненнями) (Акт №49571/16-31-04-16/37884028 від 23.09.2020 року).

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про час і місце судового розгляду була повідомлена належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи від неї не надходило, у зв`язку з чим, суддя вважає можливим проводити розгляд справи без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності згідно з вимогами ст. 268 КУпАП.

Суд, дослідивши матеріали справи - протокол про адміністративне правопорушення від 12.10.2020 року №1613 та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що в діях гр. ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення з огляду на наступне.

Так, неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), утворює склад адміністративного правопорушень, передбаченого за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Разом з тим, згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1ст.51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням». Тим більше «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.164 КУпАП, санкція якої передбачає стягнення у вигляді штрафу від однієї тисячі до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією виготовленої продукції, знарядь виробництва, сировини і грошей, одержаних внаслідок вчинення цього адміністративного правопорушення, чи без такої (тоді як за КК України мінімальний штраф становить тридцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян).

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

З врахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що в діях гр. ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, оскільки до матеріалів справи не надано жодного належного та допустимого доказу, який підтверджував би вину останньої у вчиненні зазначеного правопорушення.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення не підписаний особою, відносно якої він складений, належних доказів того, що гр. ОСОБА_1 відмовилась від підпису, до матеріалів справи не надано, як не надано доказів належного повідомлення особи, що притягається до адміністративної відповідальності про дату, час та місце складання протоколу, не надано доказів того, що особа отримала другий примірник протоколу.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 22, ч. 1 ст. 163-2, 247, 283-285 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до Шевченківського районного суду м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скарга, не було подано протягом десяти днів. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: