ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2020 року м. Володимир-Волинський

Суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області Каліщук А.А. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від начальника Володимир-Волинського ВП ГУНП у Волинській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає по АДРЕСА_1 , працює викладачем ВОНКК,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 13.11.2019 р. близько 10 год 40 хв. перебуваючи в приміщенні районного будинку культури, що знаходиться по вул. Данила Галицького в м. Володимирі-Волинському, Волинської області, кричав та виражався нецензурними словами в адресу ОСОБА_2 , чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні даного правопорушення не визнав. Пояснив, що 13.11.2019 р. йому стало відомо про проведення ОСОБА_2 навчання з охорони праці у районному будинку культури в м. Володимирі-Волинському. Оскільки такі навчання ОСОБА_2 проводить незаконно, тому він вирішив зайти у кабінет та зняти проведення лекції на мобільний телефон, для фіксування факту незаконності проведення навчання. ОСОБА_2 попросила його вийти з кабінету, оскільки він не зарахований на навчання, а тому не може перебувати на лекції. У кабінеті він не виражався нецензурними словами та не погрожував ОСОБА_2 Пояснив, що прибув у приміщення районного будинку культури та здійснював відеозапис лекції з метою фіксування незаконності проведення занять, а не з хуліганських мотивів.

ОСОБА_2 в суді пояснила, що 13.11.2019 р. в приміщенні районного будинку культури в м. Володимирі-Волинському проводила навчання з охорони праці. Близько 11 год. в кабінет, де проходило навчання, зайшов ОСОБА_1 та сказав, що хоче бути присутнім на лекції. Оскільки він не зарахований до списку осіб, які проходять навчання, тому вона сказала йому залишити кабінет. ОСОБА_1 відмовився залишити кабінет та розпочав знімати лекцію на телефон. Під час цієї події ОСОБА_1 виражався до неї нецензурними словами та погрожував їй. Пояснила, що між районним будинком культури та Волинським обласним учбовим центром підготовки, перепідготовки та підвищення кваліфікації кадрів агропромислового комплексу укладений договір, котрий надає право оренди лекційного залу будинку культури на 13.11.2019 р. Тому проведення навчання 13.11.2019 р. було законним. Підтвердила, що з ОСОБА_1 є неприязні відносини. Він приходить на лекції та звинувачує її у незаконності проведення навчань.

Свідок ОСОБА_3 суду пояснив, що 13.11.2019 р. в приміщенні районного будинку культури проводив лекцію по охороні праці. Близько 11 год. в лекційну залу зайшов ОСОБА_1 та знімав людей і проведення лекції на телефон. ОСОБА_2 просила ОСОБА_4 вийти із лекційної зали, так як він не зарахований до списків осіб, які проходять навчання, але він відмовився виходити. ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою з підстав незаконності проведення лекції та погрожував ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_5 суду пояснив, що 13.11.2019 р. він перебував на лекції з охорони праці в приміщенні районного будинку культури в м. Володимирі-Волинському. В лекційну залу зайшов ОСОБА_1 та знімав проведення лекції на телефон. Казав, що проведення навчання є незаконним. ОСОБА_2 просила його вийти, однак він відмовлявся виходити та сказав, що вдарить її. Не чув, щоб ОСОБА_1 виражався нецензурними словами.

Заслухавши пояснення, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши всі докази в сукупності, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до вимог статей 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно й об`єктивно дослідити обставини правопорушення і з`ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Згідно з ст. 251 КУпАП на основі доказів встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків та інші обставини.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, яке тягне накладення стягнення у виді штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадських робіт на строк від сорока до шестидесяти годин, або виправних робіт на строк від одного до двох місяців, або адміністративного арешту на строк до п`ятнадцяти діб.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

З аналізу наведеного вбачається, що адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за умови, що виражаючись нецензурною лайкою в громадських місцях особа порушила громадський порядок та спокій громадян і таке діяння вчинене саме з хуліганських мотивів, а не з інших.

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 055874 від 20.12.2019 р. встановлено, що ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповільності за те, що він 13.11.2019 р. близько 10 год 40 хв. перебуваючи в приміщенні районного будинку культури, що знаходиться по вул. Данила Галицького в м. Володимирі-Волинському, Волинської області, кричав та виражався нецензурними словами в адресу ОСОБА_2 .

Однак у даному протоколі не вказано, що діями ОСОБА_1 було порушено громадський порядок та спокій громадян і у чому вони проявились.

Крім того, у протоколі не вказано і не надано доказів, що такі дії вчинені ОСОБА_1 саме із хуліганських мотивів, а не з будь-яких інших.

Згідно зі ст. ст. 9, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, і це має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки доказів.

Проте, в матеріалах справи відсутні докази, котрі б підтверджували, що діями ОСОБА_1 було порушено громадських порядок та спокій громадян саме з хуліганських мотивів.

Показання свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_5 не дають суду достатньо підстав прийти до висновку, що ОСОБА_1 вчинив дії саме з хуліганських мотивів, а не з інших.

Сам факт виражання нецензурними словами без порушення громадського порядку, спокою громадян та вчинення таких дій не з хуліганських мотивів, не становить склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

При цьому, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 прийшов у лекційну залу з метою фіксування проведення навчання, які на його думку є незаконними, а не з метою порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів.

Один із найважливіших конституційних принципів щодо захисту основоположних прав та свобод людини при здійсненні процедури притягнення особи до адміністративної та/або кримінальної відповідальності (презумпція невинуватості) закріплено у ст.62 Конституції України, згідно з якого особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому, в процесі доказування вини, доцільно керуватись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України» ( з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини», відповідно до якого, доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не може констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Однак всупереч наведеного, доказів, котрі б давали можливість поза розумним сумнівом зробити висновок про вчинення ОСОБА_1 дій саме з хуліганських мотивів, у матеріалах справи не має та не надано таких на судовий розгляд справи.

За таких обставин суд приходить до висновку, що відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.

Оскільки у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому провадження підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 280, 283, 284 КУпАП, на підставі п. 1 ст. 247 суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Волинського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя:/підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя А.А. Каліщук