Справа 362/895/20
Провадження 3/362/501/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.04.2020 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Ковбель М.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючою секретарем Калинівської селищної ради Васильківського району Київської області, за ч. 2 ст. 212-3 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до Протоколу про адміністративне правопорушення від 04.02.2020 року року, за результатами перевірки звернення було встановлено, що на підставі Закону України «Про доступ до публічної інформації» уповноваженою особою по роботі Калинівського осередку ГО «Право на захист ОСОБА_2 » ОСОБА_3 до Ради подано запит від 07.10.2019 № 37 щодо надання копій документів стосовно розгляду комісією з питань бюджету, фінансів і цін Калинівської селищної ради комерційної/комерційних позицій ТОВ «Медіа Холдинг «МЕТАФОН» у 2018-2019 роках за такими видами товарів/послуг/робіт: газон рулонний, добрива, обладнання для системи автоматичного зрошення.

За результатами розгляду запиту листом від 12.11.2019 № 1296/02-22 за підписом т.в.о. селищного голови Новікової JI.O. було надано неповну інформацію, зокрема, не надано копії комерційної/комерційних позицій ТОВ «Медіа Холдинг «МЕТАФОН», копій конкурентних комерційних пропозицій інших господарюючих суб`єктів, актів прийому-передачі.

Закон України «Про доступ до публічної інформації» (далі - Закон) визначає порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес

Відповідно до частини першої статті 1 Закону публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

З аналізу визначення публічної інформації вбачається, що вся інформація, якою володіє суб`єкт владних повноважень, є публічною інформацією.

Згідно з частиною 4 статті 13 Закону усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом.

Відповідно до пункту 6 статті 14 Закону розпорядники інформації зобов`язані, зокрема, надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

Крім того, відповідно до частини п`ятої статті 6 Закону не може бути обмежено доступ до інформації про розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним, комунальним майном, у тому числі до копій відповідних документів, умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримали ці кошти або майно. При дотриманні вимог, передбачених частиною другою цієї статті, зазначене положення не поширюється на випадки, коли оприлюднення або надання такої інформації може завдати шкоди інтересам національної безпеки, оборони, розслідуванню чи запобіганню злочину.

При цьому, частиною першою статті 22 Закону передбачено вичерпний перелік підстав для відмови у наданні інформації.

Зокрема, розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках:1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п`ятою статті 19 цього Закону.

Відтак, вбачається, що листом від 12.11.2019 № 1296/02-22 за підписом т.в.о. селищного голови Новікової JI.O. надано неповну інформацію у відповідь на запит.

В діях тимчасово виконуючої обов`язки селищного голови ОСОБА_1 , вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 212 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: неповне надання інформації.

В судові засідання 24.03.2020 року, 13.04.2020 року, та 17.04.2020 року ОСОБА_1 повторно не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про що свідчать зворотні поштові повідомлення, причини неявки 17.04.2020 року остання не повідомила.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи суд, виходячи з вище зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутність.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Беручи до уваги вищевикладене, наявність даних, що свідчать про повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, суддя вирішив розглянути справу про адміністративне правопорушення відносно останньої за ч. 2 ст. 212-3 КУпАП у її відсутності, дослідивши наявні в справі матеріали.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 212-3 КУпАП, в повному обсязі стверджується матеріалами справи, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення від 04.02.2020 року, який відповідає нормам КУпАП, копією звернення голови ГО "Право на захист Васильківщини" від 10.12.2019 року №150, копією запиту уповноваженої особи по роботі Калинівського осередку ГО "Право на захист Васильківщини" від 07.10.2019 року №37, копією відповіді Калинівської селищної ради від 12.11.2019 року, копією листа Секретаріату Уповноваженого до Калинівської селищної ради від 17.01.2020 року.

Враховуючи вище викладене, суддя прийшов до висновку про повну доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212-3 КУпАП, а її дії вірно кваліфіковано, як порушення порушення Закону України "Про доступ до публічної інформації", а саме: неповне надання інформації.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, міститься у ст. 5 вказаного Закону.

З урахуванням характеру вчиненого правопорушення, особи порушника, її ставлення до вчиненого, суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 слід піддати адміністративному стягненню у виді штрафу в межах санкції ч. 2 ст.212-3 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ч. 2 ст. 212-3 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 212-3 КУпАПта піддати її адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 40 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 680,00 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 420,20 гривень.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Строк предявлення постанови до виконання становить 3 місяці з дня її постановлення.

Суддя М.М.Ковбель