ПОСТАНОВА

іменем України

30 січня 2020 рокуСправа №451/1764/19
Провадження № 3/451/60/20

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Семенишин О.З., розглянувши матеріали, які надійшли від Радехівського ВП Червоноградського ВП ГУНПУ у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, не одруженого, з середньою освітою, не інвалід, проживаючого в АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушень, передбачених ч.2 ст.187 КУпАП,-

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_1 , 15.11.2019 року, близько 23 години 00 хвилин, був відсутній за місцем свого проживання, чим порушив правила адміністративного нагляду.

Крім цього, ОСОБА_1 , 11.12.2019 року, близько 23 години 45 хвилин, був відсутній за місцем свого проживання, чим порушив правила адміністративного нагляду.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою не визнав та пояснив, що правила адміністративного нагляду виконує, 15.11.2019 року та 11.12.2019 року з 22 год. до 06 год. ранку він знаходився вдома, однак працівники поліції не приїжджали в ці дні до нього додому для перевірки, а тільки телефонували до нього чи дійсно він перебуває вдома.

Наведені вище обставини в судовому засіданні також підтвердила ОСОБА_2 , мати ОСОБА_1 .

На підтвердження винності ОСОБА_1 , до вчинених адміністративних правопорушень, передбачених ч.2 ст.187 КУпАП, суду подано протоколи про адміністративні правопорушення, серії АПР18 №524772, АПР18 №524771 від 24.12.2019 року; копію ухвали Радехівського районного суду Львівської області від 21.10.2019 року; письмові пояснення ОСОБА_1 від 24.12.2019 року, від 18.12.2019 року; копії витягів АРМОР від 23.12.2019 року та від 24.12.2019 року.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.2 ст.187 КУпАП, як порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ч.2 ст.187 КУпАП особа несе відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Отже, об`єктивну сторону правопорушення, за вчинення якого ОСОБА_1 просять притягнути до адміністративної відповідальності, порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме відсутність за місцем свого проживання 15.11.2019 року, близько 23 години 00 хвилин та 11.12.2019 року, близько 23 години 45 хвилин.

Крім того, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КУпАП характеризується повторністю, тобто особа повинна вчинити правопорушення повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, що в матеріалах справи не знайшло свого підтвердження.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків..., а також іншими документами.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Згідно з ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно з ч.1 ст.247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Склад правопорушення наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП.

Отже, протокол про адміністративне правопорушення не містить будь-яких фактичних даних, на підставі яких можна б було встановити наявність у діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП, а тому даний протокол, у сукупності з іншими матеріалами, не може бути визнаний належним та допустимим доказом у справі, тому суддя вважає, що в його діях відсутній склад зазначеного адміністративного правопорушення.

У відповідності до п.3 ч.1 ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення орган, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 9, 247, 283, 284 КУпАП, суддя, -

постановила:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , за ч.2 ст.187 КУпАП, закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Радехівський районний суд Львівської області.

СуддяСеменишин О. З.