Справа № 305/513/20
Номер провадження № 3/305/185/20
ПОСТАНОВА
14.04.2020 року. Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Бліщ О.Б., розглянувши матеріали, які надійшли від Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, на утриманні одна неповнолітня дитина, непрацюючого, військовозобов?язаного, -
за ст. 173 Кодексу України про адміністративну відповідальність, -
Із протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 31.03.2020, вбачається, що ОСОБА_1 , 26 березня 2020 року, о 21:00 годині, перебуваючи в нетверезому стані, у громадському місці, в с. Верхнє Водяне, по вул. Річанській, Рахівського району, Закарпатської області, біля магазину "АВС", висловлювався нецензурною лайкою в адресу громадянина ОСОБА_2 , образливо чіплявся на намагався вдарити його, чим своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян, відповідальність за що передбачена ст. 173 КУпАП.
В судовому засіданні ОСОБА_1 , вину свою не визнав, та пояснив, що дійсно 26 березня 2020 року, він разом із товаришами, сидів біля магазину "АВС" в с. Верхнє Водяне, по вул. Річанській, де вживали алкогольні напої, біля них вживав алкогольні напої і ОСОБА_3 , з яким у них виникла бесіда , після чого через деякий час ОСОБА_3 пішов до дому. Стверджує, що сварку не затівав, нецензурно не лаявся, громадський порядок не порушував. Просив закрити провадження у справі відносно нього, на підставі ст.247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, оскільки в своїх діях не вбачає складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.
Вивчивши матеріали адміністративної справи, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП через наступне.
Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.
Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.
Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Так, відповідно до статті 173 КУпАП відповідальність за нею наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об?єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зокрема, це нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.
До інших проявів дрібного хуліганства необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Всупереч зазначеному, ініціатор складення протоколу та притягнення особи до адміністративної відповідальності не виклав в протоколі цих складових елементів правопорушення.
Так, суть викладеного ним в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті 173 КУпАП, що порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Суд також враховує, що згідно ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, крім іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, висновком експерта та показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а, відповідно до вимог ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається саме на особу, уповноважену на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначену ст.255 КУпАП.
Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 317820 від 31.03.2020, громадянин ОСОБА_1 , 26 березня 2020 року, о 21:00 годині, перебуваючи в нетверезому стані, у громадському місці, в с. Верхнє Водяне, по вул. Річанській, Рахівського району, Закарпатської області, біля магазину "АВС", висловлювався нецензурною лайкою в адресу громадянина ОСОБА_2 , образливо чіплявся на намагався вдарити його, чим своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян.
Проте, як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, під час складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 працівниками поліції було порушено вимоги ст.255 КУпАП, не зібрано достатньої кількості доказів, які б підтверджували його вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, до матеріалів справи не додано будь-яких належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок і спокій громадян, що виразилося у висловлюванні нецензурною лайкою та чіплянні до громадянина ОСОБА_2 . Також у протоколі працівник поліції зазначає, що ОСОБА_1 перебував у п`яному вигляді, однак до матеріалів висновку щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння не надав.
Всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.
Згідно приписів ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до вимог ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочатим, а розпочате підлягає закриттю з підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Так, ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».
Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
На підставі досліджених письмових доказів, усних пояснень, приходжу до висновку про те, що ОСОБА_1 не вчиняв будь-яких конкретних дій, які б могли інкримінуватися як дрібне хуліганство, що свідчить про відсутність самої події правопорушення, що є підставою для закриття провадження у справі за п.1 ст.247 КУпАП.
Крім цього, враховуючи вимоги ст.40-1 КУпАП судовий збір в сумі 420,40 гривень слід віднести за рахунок держави.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 252, 247, 280, 284-285 КУпАП, -
Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , щодо притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.173 КУпАП - закрити, у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Судовий збір в сумі 420,40 гривень віднести за рахунок держави.
На постанову може бути подана апеляційна скарга безпосередньо в судову палату з кримінальних справ Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд Закарпатської області, протягом 10 діб з моменту її проголошення.
Суддя: Бліщ О.Б.