Справа № 496/1316/20
Провадження № 3/496/894/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2020 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Галич О.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Усатівського ВП Біляївського ВП ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого,

за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

На адресу Біляївського районного суду Одеської області, 01 квітня 2020 року надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення Серії АПР18 № 240258 від 27.03.2020 року, рапорт від 27.03.2020 року, письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , копія посвідчення водія ОСОБА_1 , копія свідоцтва про народження ОСОБА_2 , фотосвітлини з місця вчинення адміністративного правопорушення).

Ознайомившись з матеріалами справи, виконуючи положення ст. 278 КУпАП про підготовку до розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд проходить до висновку про необхідність повернення протоколу про адміністративне правопорушення для належного оформлення до Усатівського ВП Біляївського ВП ГУНП України в Одеській області, виходячи з наступного.

Статтею 245 КУпАП визначено завдання провадження в справах про адміністративні правопорушення. Такими зокрема є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол у справі про адміністративне правопорушення є основним джерелом доказів, на підставі якого суд встановлює наявність чи відсутність у діянні особи правопорушення. Лише належно оформлений протокол дозволяє всебічно розглянути справу по суті.

Частина 1 ст. 44-3 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Норма ч. 1 ст. 44-3 КУпАП є банкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.

Формулювання суті правопорушення не може обмежуватися посиланням на нормативний акт, а повинно також містити відомості про вчинене правопорушення згідно з диспозицією ст. 44-3 КУпАП з конкретизацією суті порушення у відповідності до вказаного Закону.

В протоколі про адміністративне правопорушення, зазначено, що 27.03.2020 року о 09-00 годин, ОСОБА_1 знаходячись в АДРЕСА_2 здійснював прийом маталобрухту та побутових товарів (скляні бутилки), чим порушив обмеження карантину встановленого КМУ № 215.

Однак в протоколі не зазначено, який саме пункт Постанови КМУ № 215 було порушено ОСОБА_1 .

Крім того в протоколі про адміністративне правопорушення, не зазначено, що ОСОБА_1 є посадовою особою суб`єкта господарювання. Протокол містить лише посилання на те, що порушення допущене за адресою: с. Нерубайське, вул. Комарова, 2 на пункті прийому металобрухту, проте, чи являється такий пункт саме тим суб`єктом господарювання, посадова особа якого допустила порушення, не зазначено.

До протоколу не додано докази, які підтверджують, що ОСОБА_1 являється посадовою особою і якого саме суб`єкта господарювання, що такий суб`єкт господарювання має дозвіл на проведення операцій з металобрухтом, що саме ОСОБА_1 як посадова особа відповідає за порушення вимог законодавства, які були виявлені.

Приймаючи рішення про поверненням для належного оформлення та доопрацювання матеріалів справи органу який складав протокол, суд враховує практику ЄСПЛ.

Так, у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

При цьому, враховуючи, що розгляд справи в суді здійснюється лише в межах перевірки тих обставин, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та матеріалах долучених до нього, які були зібрані органом, який склав протокол, та для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, на суд не може бути покладена функція збирання доказів, оскільки таким чином буде порушено принцип змагальності, та з огляду на те, що без встановлення фактичних обставин події правопорушення, а також без приведення у відповідність з вимогами ст. 256 КУпАП протоколу про адміністративне правопорушення, суд не має можливості прийняти остаточне законне рішення по суті справи, матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягають поверненню до Усатівського ВП Біляївського ВП ГУНП України в Одеській області для належного оформлення та доопрацювання.

За змістом ст. 278 КУпАП повернення судом матеріалів для належного оформлення не перешкоджає органу, якому повернуто такі матеріали, повторно направити їх на розгляд до суду, після належного оформлення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 245, 256, 278, 280, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернути на доопрацювання до Усатівського ВП Біляївського ВП ГУНП України в Одеській області.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Галич