справа № 208/5764/20
№ провадження 3/208/2956/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 листопада 2020 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Івченко Т.П., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого водієм ТОВ «Вулкан», проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчення водія серії НОМЕР_1 , видане 03.12.2011 року Дніпродзержинським ВРЕР ІДАІ МВС України, за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 275519 від 16.08.2020 року, -

встановив:

Згідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 275519 від 16.08.2020 року, слідує, що 16.08.2020 року о 10.20 годині, ОСОБА_1 , здійснював перевезення пасажирів на рейсовому автобусі на маршрути Херсон Дніпродзержинськ, в засобах індивідуального захисту, захисній масці, яка була вдягнута на обличчя так, що не закривала ніс, чим порушив п.п.1 п. 10 постанови КМУ від 22.07.2020 № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», вчинивши адміністративне правопорушення передбачене ст. 44-3 КУпАП.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, полягає у порушенні правил щодо карантину людей, санітарно гігієнічних, санітарно протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішеннями місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Виходячи зі змісту вказаного закону, диспозиція ст.44-3КУпАП є бланкетною, а тому при вирішенні питання про притягнення до адміністративної відповідальності за цією статтею потрібно посилатись до конкретних правил і норм, які регулюють відносини щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм.

Згідно п.п.1 п.10 Постанови КМУ «Про встановлення карантину та запровадження посилених проти епідеміологічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СOVID-19 спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» №641 від 22 липня 2020 року, на території України на період дії карантину забороняється перебування в громадських будинках і спорудах, громадському транспорті без вдягнутих засобів індивідуального характеру, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно.

У судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явився, не повідомивши причин неявки, хоча належно повідомлявся про день та час розгляду справи. Клопотання про відкладення справи до суду не надходило. За таких обставин, враховуючи те, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складення щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, письмових заперечень проти протоколу не подав.

Крім того, на офіційному сайті Заводського районного суду м. Дніпродзержинська (https://zv.dp.court.gov.ua/sud), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення даної справи до розгляду були зазначені дата, час та місце слухання.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., mutatismutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання, тобто добросовісно не виконував процесуальні обов`язки, вважаю можливим розгляд справи здійснювати у його відсутність, на підставі ч.1ст.268 КУпАП.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.280 КУпАП при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами по справі, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 275519 від 16.08.2020 року та DVD диском з відеозаписом до протоколу про адміністративне правопорушення, з якого вбачається, що дійсно захисна маска була надягненя на обличчя водія так, що вона не захищала ніс.

Отже, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, тобто порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України"Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Разом з тим, оцінюючи правопорушення скоєне ОСОБА_1 , виходжу з того, що станом на час розгляду справи про адміністративне правопорушення, порушення ним правил карантину не привело до поширення епідемії, а також відсутня інформація, що останній, своїми діями завдав будь-яких негативних наслідків та шкоди державному або громадському порядку, власності, правам і свободам громадян, враховуючи позицію порушника щодо недопущення у подальшому порушення правил карантину, визнання ним власної провини, його поведінку, щире каяття, тому вчинене правопорушення необхідно вважати малозначним.

Дослідивши обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, оцінивши докази, встановивши обставини, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, особу винного, його вік, майновий стан те, що раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, враховуючи відсутність доказів на підтвердження того, що дане порушення потягло за собою негативні наслідки, вважаю за можливе звільнити порушника від адміністративної відповідальності за малозначністю правопорушення і обмежитись усним зауваженням.

Вважаю, що стягнення має бути пропорційним вчиненому правопорушенню, не становити «особистого надмірного тягаря для особи» та відповідати справедливому балансу між загальними інтересами суспільства й вимогами захисту основоположних прав особи.

Згідно зі ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити особистий надмірний тягар для особи.

За таких обставин ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності за малозначністю адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, і обмежитись усним зауваженням провадження у справі закрити.

Застосування такого заходу, як усне зауваження, буде необхідним та достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети - виховного впливу та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження, суд виносить постанову про закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 22, 23, 44-3, 283, 284 КУпАП, суддя, -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, - звільнити від адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП за малозначністю, оголосивши йому усне зауваження.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України - закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Дніпродзержинська.

Суддя Івченко Т. П.