Провадження № 3/537/544/2020
Справа № 537/25/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.04.2020 року м. Кременчук

Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Мурашова Наталя Валентинівна, за участі секретаря Мєняйлова О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДФС у Полтавській області Державної фіскальної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 25.02.2000 року Кременчуцьким РВ УМВС України в Полтавській області, який працює керівником АГЗП ТОВ «КИЇВ ІНВЕСТ ГРУП», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №6/16-06-12 від 29.12.2019 року, складеним старшим оперуповноваженим з ОВС ОУ ГУ ДФС у Полтавській області підполковником податкової поліції Яковенком В.В., 29.12.2019 року об 11 год. 40 хв. на АГЗС за адресою м. Кременчук вул. Республіканська, 96 (а/ст) ОСОБА_1 проводив реалізацію скрапленого газу без відповідних дозвільних документів, а саме відсутній дозвіл на виконання будівельних робіт, чим порушив ст. 37 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.164 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно, що підтверджується поштовою розпискою про отримання судової повістки. З клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався, причини неявки не повідомив, що в відповідності до ст. 268 КУпАП не перешкоджає розгляду справи. Подав письмове клопотання, в якому просив на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП закрити провадження у справі за відсутності події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164 КУпАП. В обґрунтування клопотання зазначив, що 18.12.2017 року між ТОВ «КИЇВ ІНВЕСТ ГРУП» та ТОВ «ІТ ІНВЕСТ» укладено Договір №ІТ-КІГ-18/12/17, предметом якого є передача в господарське відання та експлуатацію автозаправного газового пункту модульного типу (далі АГЗП МТ), розташованого за адресою м. Кременчук вул. Республіканська, автостоянка в районі будинку 96. ТОВ «КИЇВ ІНВЕСТ ГРУП» отримало від ТОВ «ІТ ІНВЕСТ» Концепцію (пропозицію) щодо розміщення автозаправних газових пунктів модульного типу та відхилень від діючих державних будівельних норм, що забезпечують дотримання встановлених вимог безпеки у спосіб, не передбачений будівельними нормами по об`єкту «Розміщення газового автомобільного заправного пункту модульного типу на території асфальтного майданчику розташованого за адресою: Полтавська область, м. Кременчук, по вул. Республіканська, автостоянка в районі будинку 96». Згідно з Концепцією, вказаний автомобільний заправний пункт модульного типу, не є об`єктом будівництва, а відтак норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» на спірний АГЗП не розповсюджуються. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі №816/1533/17. Отже, ТОВ «КИЇВ ІНВЕСТ ГРУП» не є замовником будівельних робіт, тому ОСОБА_1 не є суб`єктом адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ст.1 та ст.8 Основного Закону, Україна є правовою державою, де визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно з положеннями ст.129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 164 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без подання повідомлення про початок здійснення господарської діяльності, якщо обов`язковість подання такого повідомлення передбачена законом, або без отримання ліцензії на провадження виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, або у період зупинення дії ліцензії, у разі якщо законодавством не передбачені умови провадження ліцензійної діяльності у період зупинення дії ліцензії, або без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Зазначена норма права є бланкетною, оскільки у наведеній диспозиції відсилає до закону, що регулює певні види господарської діяльності.

Вичерпний перелік документів дозвільного характеру затверджено Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності». Відповідно до ст. 1 вказаного закону забороняється вимагати від суб`єктів господарювання отримання документів дозвільного характеру, які не внесені до Переліку, затвердженого цим Законом.

Відповідно до ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до пункту 6 Наказу Міністерства фінансів України № 566 від 02.07.2016 р., зареєстрованого Міністерстві юстиції України 27.07.2016 року за №1046/29176 «Про затвердження Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення» у Протоколі під час його складання обов`язково зазначається стаття КУпАП, згідно з якою передбачено адміністративну відповідальність. При викладенні обставин правопорушення у Протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається Протокол, та які положення законодавства порушено. Якщо є свідки правопорушення та потерпілі, до Протоколу вносяться їх прізвища, імена та по батькові, а також місце проживання.

Так, в порушення вимог ст.256 КУпАП та Інструкції, у протоколі про адміністративне правопорушення №6/16-06-12 від 29.12.2019 року не зазначено: суть адміністративного правопорушення (яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

Відповідно до ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

В протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 при викладенні об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП, фактично викладено лише диспозицію Закону, не зазначено, які саме будівельні роботи було виконано без дозволу, не зазначено, які відсутні передбачені законом дозвільні документи на реалізацію скрапленого газу, що є неприпустимим.

Формулювання в протоколі суті правопорушення в такій формі не відображає усіх ознак правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП, і є незрозумілим, що позбавляє суд об`єктивно розглянути справу, перевірити наявність чи відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення та унеможливлює встановлення вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В протоколі про адміністративне правопорушення також відсутнє посилання на відповідний пункт Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», який порушено.

Слід зазначити, що ПАТ «УкрНДІінжпроект» на замовлення ТОВ «КИЇВ ІНВЕСТ ГРУП» виготовлено Концепцію (пропозиції) щодо розміщення автозаправних газових пунктів модульного типу та відхилень від діючих державних будівельних норм, що забезпечують дотримання встановлених вимог безпеки у спосіб, не передбачений будівельними нормами по об`єкту "Розміщення газового автомобільного заправного пункту модульного типу на території автомобільного заправного пункту модульного типу на території асфальтного майданчику розташованого за адресою Полтавська область м. Кременчук, вул. Республіканська.

Як вбачається зі змісту Концепції, за своєю правовою природою цей документ є обґрунтуванням відхилень від діючих державних будівельних норм, що забезпечують дотримання встановлених вимог безпеки у спосіб, не передбачений будівельними нормами. Водночас, відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про будівельні норми» обґрунтовані відхилення від будівельних норм, що забезпечують дотримання встановлених вимог безпеки у спосіб, не передбачений будівельними нормами, можуть бути погоджені суб`єктом нормування відповідно до встановленого ним порядку. Згідно із п.п. 1.1, 1.2 Положення про секції науково-технічної ради Міністерства, затвердженого наказом Міністерства № 208, секції НТР Міністерства утворюються відповідно до Положення про науково-технічну раду Міністерства та є структурними одиницями науково-технічної ради Міністерства, які утворюються з метою забезпечення реалізації основних напрямків діяльності НТР.

Згідно з листом Міністерства від 17.01.2017 № 7/17-528 повідомлено про прийняття секцією НТР рішення стосовно Концепції, зокрема, у витягу з протоколу засідання секції Житлового будівництва, промислової та інженерно-транспортної забудови, будівельних матеріалів і виробів НТР від 13.01.2017 зазначено, що Концепцію було схвалено для подальшого погодження з відповідними уповноваженими компетентними органами; умови, викладені у рішенні Секції, є обов`язковими до виконання. Без виконання умов Секції, прийняте рішення вважається недійсним.

Концепцією визначено, що розміщення АЗГП не є об`єктом будівництва, а отже не потребує дозволу на виконання будівельних робіт та належним чином затвердженого проекту.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 року у справа №816/1533/17, (провадження №К/9901/48368/18) з аналогічних підстав викладено таку правову позицію.

Відповідно до ч.2 ст.256 КУпАП та п.9 зазначеної Інструкції протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано і цими особами.

Однак протокол №6/16-06-12 про адміністративне правопорушення від 29.12.2019 року хоча і містить посаду, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол, не містить підпису посадової особи.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Матеріали, додані до протоколу адміністративне правопорушення №6/16-06-12 від 29.12.2020 року, всупереч вимогам Інструкції, не містять будь-яких фактичних даних, які б доводили факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП, а саме відсутність дозволу на виконання будівельних робіт в порушення ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

З огляду на викладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні належні, допустимі та достатні докази на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164 КУпАП.

В ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, - на провадження у справах про адміністративні правопорушення - п.39 Рішення ЄСПЛ у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 9 червня 2011 року (Заява № 16347/02).

У справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

А згідно рішення у справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

В ст.251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути покладений в основу визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст.62 Конституції України, всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на наведене, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП.

Тому суд вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 212-13, 247, 283, 284 КпАП України, суд

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати невинуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.164 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду через Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Крюківського районного суду

м. Кременчука Полтавської області Мурашова Наталя Валентинівна