Справа № 201/1963/20
Провадження № 3/201/1128/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2020 року суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Шелестов К.О., з секретарем Єременко М.В., за участю: прокурора Мануйленка І.М., захисника адвоката Стрєльнікова Є.А., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого заступником начальника управління начальником відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління БЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , який притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, відповідно до яких, останній 27.01.2020 року, знаходячись в приміщені управління БЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Поля, 1, у робочий час в умовах реального конфлікту інтересів, не повідомив керівництво ГУНП в Дніпропетровській області про наявний конфлікт інтересів та підписав висновок про результати службового розслідування стосовно старшого оперуповноваженого відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області Давидова В.О., відповідно до якого, наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області № 140-к від 27.01.2020 року ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено стягнення у виді суворої догани.

У судовому засіданні ОСОБА_1 і його захисник просили закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, посилаючись на відсутність достатніх підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти закриття справи про адміністративне правопорушення, посилаючись на достатні докази винуватості ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, а також просив притягнути останнього до адміністративної відповідальності і накласти на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Ознайомившись з матеріалами справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що дана справа підлягає поверненню до Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України для оформлення належним чином в зв`язку з неможливістю її розгляду по суті.

Відповідно до ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ч. 1 ст. 256 КУпАП встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно з ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Крім того, відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП настає для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Відповідно до абзацу 13 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Як встановлено положеннями ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно з наданим суду протоколом про адміністративне правопорушення № 68 від 25 лютого 2020 року, складеного стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, посадовою особою Дніпропетровського управління ДВБ Національної поліції зазначається про те, що реальний конфлікт інтересів у ОСОБА_1 виник у зв`язку із тим, що старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 написав рапорт щодо корупційних дій керівництва УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області, в тому числі, стосовно незаконних дій заступника начальника начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі ОСОБА_1 .

При цьому, як вбачається з протоколу, на підставі зазначеного рапорту 05.11.2019 року для перевірки фактів, викладених у вищевказаному рапорті ОСОБА_3 , наказом т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області було призначено службове розслідування, за результатами якого, 16 грудня 2019 року складено висновок № 640/103/05-19 дск, який направлено до територіального управління ДБР у м. Полтаві, в той же час, зазначений висновок до матеріалів зазначеної справи про адміністративне правопорушення не долучено, що свідчить про неповноту зібраних матеріалів для підтвердження обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки без дослідження зазначеного висновку судом неможливо об`єктивно і повно встановити суперечність між приватним інтересом ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями, а також обставини того, чи могли вплинути висновки цього розслідування на об`єктивність або неупередженість вчинення чи невчинення ОСОБА_1 дій під час виконання зазначених повноважень, зокрема, участі у роботі дисциплінарної комісії і його підпису відповідного висновку за вх. № 4/1-157 від 27.01.2020 року про результати службового розслідування за фактом запізнення на робоче місце та залишення робочого місця 13.12.2019 року без дозволу безпосереднього керівника старшим оперуповноваженим відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції Давидовим В.О.

Крім того, в порушення вимог щодо всебічності збору доказів щодо обґрунтування складання протоколу про адміністративне правопорушення та наявності в діях особи адміністративного правопорушення, посадовою особою не долучено до матеріалів справи нормативно-правових документів, які б визначали порядок проведення службових перевірок у Національній поліції України з метою з`ясування обставин щодо процедури проведення таких службових розслідувань стосовно поліцейського, права їх учасників, порядок оформлення його результатів, а також прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування, що має істотне значення для прийняття об`єктивного, законного і вмотивованого судового рішення по цій справі.

Таким чином, з огляду на те, що складення та оформлення справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 виконано не належним чином, а зазначені вище недоліки та неповнота не можуть бути усунені в суді, вважаю за необхідне повернути зазначену справу до Дніпропетровського управління ДВБ Національної поліції України для оформлення належним чином.

У абз. 5 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті», визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 256, 278, 283, 284, 299 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП направити до Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя К.О. Шелестов