07.12.2020 Справа № 337/4271/20
Провадження № 3/337/1248/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2020 року суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя Гнатик Галина Євгенівна, розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у м.Запоріжжі адміністративний протокол ВАБ № 284103 від 24.09.2020 року, що надійшов з УПП в Запорізькій області ДПП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 за статтею 173-2 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и л а:

Відносно ОСОБА_1 , складений протокол, про те, що він 23.09.2020 року, о 21-00 годині, вчинив домашнє насильство за адресою: АДРЕСА_1 відносно дружини ОСОБА_2 , психологічного та фізичного характеру, а саме бив та виражався нецензурною лайкою.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, поважну причину не явки суду не повідомив.

Про розгляд справи у Хортицькому районному суді м.Запоріжжя ОСОБА_1 був повідомлений працівниками поліції, під час складання відносно нього протоколу, про що свідчить підпис правопорушника у протоколі.

Про розгляд судом адмінсправи 07.12.2020 року, ОСОБА_1 повідомлявся шляхом направлення повістки за адресою проживання. Повістку з викликом до суду правопорушник не отримав, тому вона повернута суду з відміткою поштового відділення зв`язку «Адресат відсутній», але саме цю адресу місця проживання вказав ОСОБА_1 при складанні відносно нього адміністративного протоколу.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» в п.41 наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Матеріали справи свідчать про обізнаність ОСОБА_1 про наявність справи у суді, призначення її до розгляду, оскільки останній був присутній при складанні відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення.

Відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі та з ними можливо ознайомитись на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Хортицького районного суду м.Запоріжжя за адресою в мережі Інтернет https://an.od.court.gov.ua/sud 0825/.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Постанова суду від 02.11.2020 року про примусовий привід ОСОБА_1 не виконана, рапорт щодо причини невиконання, суду не направлено.

Враховуючи зазначене, суд вважає за можливе ухвалити по складеному протоколу рішення.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (обєкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП, вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

З протоколу ВАБ № 284103 від 24.09.2020 року, вбачається, що ОСОБА_1 23.09.2020 року, о 21-00 годині вчинив домашнє насильство за адресою: АДРЕСА_1 відносно дружини ОСОБА_2 , психологічного та фізичного характеру, а саме бив та виражався нецензурною лайкою.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП, суду надані письмові пояснення ОСОБА_1 від 24.09.2019 року, у яких зазначено, що 23.09.2020 року, приблизно о 21-00 годині, між ним та дружиною відбувся конфлікт з побутових причин, в наслідок чого він виражався нецензурною лайкою, але ОСОБА_2 не бив (а.с. 4).

З письмових пояснень ОСОБА_2 від 24.09.2020 року, вбачається, що її побив чоловік, потім вона викликала поліцію, яка вибила вхідні двері. Чоловік її бив руками по голові, по обличчю, по ногах, тулубу, просила допомогти їй з сином, позбавити ОСОБА_1 батьківських прав на дитину (а.с. 5).

З пояснень ОСОБА_1 неможливо встановити, коли саме сталася вказана у протоколі подія, оскільки у його поясненнях на вказано час надання таких пояснень, а ОСОБА_2 надавала письмові пояснення о 00 годин 55 хвилин.

Крім того, до протоколу долучені письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , але вказані пояснення не містять дату надання таких пояснень- ані число, місяць, ані рік, а також час їх надання та не зазначено, у якості яких осіб, вони були опитані.

З їх пояснень вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 систематично зловживають спиртними напоями.

Як вбачається із складеного відносно ОСОБА_1 протоколу від 24.09.2020 року, вказані особи, або будь-які інші особи, у якості свідків не зазначені, та встановити у якості кого вони давали пояснення, неможливо.

Як вбачається з довідки № 61252423, 23.09.2020 року, о 21-13 годині надійшов виклик на пульт 102, про домашнє насилля, зміст виклику: чоловік б`є заявницю та дитину, є ножі на кухні (а.с. 2).

З протоколу огляду місця події від 23.09.2020 року, вбачається, що огляд розпочався о 23 годині 57 хвилин, об`єктом огляду є приміщення квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Вхід до квартири обладнаний металевими дверима. В ході огляду ОСОБА_2 через зачинені двері, з приміщення квартири пояснила, що потребує допомоги співробітників поліції та вважає, що її життю та здоров`ю загрожує небезпека. Крім того ОСОБА_2 попросила виламати двері у квартирі. В ході огляду місця події було виламано дверну раму разом з дверима. В ході подальшого огляду в приміщенні квартири було виявлено ОСОБА_1 , який перебував в неадекватному стані. Слідів РБК (речовини бурого кольору) при огляді не виявлено (а.с. 8-12).

При дослідженні фототаблиці, яка долучена до протоколу огляду місця події від 24.09.2020 року вбачається, що квартира перебуває у стадії ремонту, в житловій кімнаті речі на своїх місцях (а.с 15-19).

В протоколі ВАБ № 284103 від 24.09.2020 року, свідки події та поняті не зазначені. Відсутні докази медичного огляду потерпілої ОСОБА_2 та ОСОБА_1 та наявність будь-яких даних щодо побиття ОСОБА_1 саме ОСОБА_2 .

Так, ст. 62 Конституції України закріплює положення, що відображають сутність презумпції невинуватості: "Особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана покаранню, поки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь".

У рішенні № 23-рп/2010 від 22.12.2010 Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Отже, процедура притягнення до адміністративної відповідальності, ґрунтується, в тому числі, і на закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

З цього випливає, що обов`язок доводити вину, як складова презумпції невинуватості, покладається на адміністративний орган та посадових осіб, які встановили факт скоєння протиправного вчинку і порушили провадження в справі.

Крім того, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративні правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися до кримінальним цілей, застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 39 рішення «Лучанінова проти України» від 09 вересня 2011 року, заява № 16347/02, п. 1 резолютивної частини рішення у справі «Швидка проти України» від 30 жовтня 2014 року, заява № 17888/12), обґрунтовуючи їх, зокрема, характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Оцінюючи всі докази, додані до складеного відносно ОСОБА_1 протоколу в їх сукупності з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд прийшов до переконання, що вина ОСОБА_1 у скоєнні вказаного адмінправопрорушення не доведена поза розумним сумнівом.

Пунктом 1 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що матеріали додані до адміністративного ВАБ № 284103 від 24.09.2020 року, не містять доказів вчинення ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_2 домашнього насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП.

Керуючись п. 1 ст. 247 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження у даній справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП.

Постанова набирає чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги або протесту прокурора через Хортицький райсуд м. Запоріжжя на протязі 10 днів з дня її оголошення.

Суддя: Гнатик Г.Є.