Справа №705/1541/20
3/705/2692/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2020 року м.Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Білик О.В., при секретарі Остропольській О.В. за участю прокурора Закутнього Р.С., захисника Потапенко В.С., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у судовому засіданні справу про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Родниківка, Уманського району Черкаської області, громадянина України, працюючого інспектором з контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи сектору превенції УРВП УВПГУНП в Черкаській області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП,

в с т а н о в и в:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області знаходиться адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 11 від 22.04.2020, 07.03.2020 року за адресою: м. Умань вул. Європейська,27, інспектор з контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи сектору превенції Уманського районного відділення поліції Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_1 маючи спеціальне звання лейтенант поліції, відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», примітки до ст. 172-7 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язанні з корупцією, під час виконання своїх службових обов`язків, усвідомлюючи, що в його діях виникла суперечність між його приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність та неупередженість прийняття рішення під час виконання повноважень, не повідомив на наступний робочий день 07.03.2019 з моменту, коли дізнався чи повинен був дізнатися про наявність у нього реального конфлікту інтересів, безпосереднього керівника, а саме начальника Уманського РВП ГУНП в Черкаській області про наявність у нього реального конфлікту інтересів, що виразилося у розгляді рапорту, підготовці матеріалів перевірки щодо оформлення та видачі дозволу на право придбання однієї одиниці зброї та подальшому підписанні, видачі ОСОБА_1 дозволу на придбання однієї одиниці мисливської гладкоствольної зброї, тобто не вжив будь-яких заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону та вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУ про адміністративні правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні вказував, що у діях ОСОБА_1 вбачається склад вказаного адміністративного правопорушення, оскільки являючись суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язанні з корупцією, під час виконання своїх службових обов`язків, усвідомлюючи, що в його діях виникла суперечність між його приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність та неупередженість прийняття рішення під час виконання повноважень, не повідомив на наступний робочий день начальника Уманського РВП ГУНП в Черкаській області про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав. Він вказував, що будь-яких рішень щодо надання дозволів на придбання мисливської гладкоствольної зброї він не приймав. Начальник Уманського РВП Поліщук М.І. особисто підписав його рапорт. ОСОБА_1 зазначив, що всі документи завіз до дозвільної системи ГУНП в Черкаській області у м.Черкаси для перевірки. Працівники дозвільної системи надали йому готовий бланк дозволу на придбання мисливської гладкоствольної зброї, який в подальшому особисто підписав та скріпив печаткою начальник Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області Поліщук М.І. Просив провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Потапенко В.С. вказувала, що відповідно до функціональних обов`язків ОСОБА_1 , він не міг вчиняти будь-які дії, які б мали безпосередній вплив на прийняття рішення щодо видачі відповідного дозволу, а тому реальний конфлікт інтересів в даному випадку взагалі не має місце для виникнення. Адвокат вказувала, що підготовка документів для подальшого оформлення та видачі дозволу само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між його діями та юридичними наслідками, оскільки ОСОБА_1 не міг приймати будь-яких рішень щодо розгляду рапорту, видачі чи невидачі дозволу, тому що це не входило до його службових повноважень. Адвокат зазначила, що докази є суперечливими та не підтверджують факт порушення ОСОБА_1 вимог п.2 ч.1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції». Посилаючись на норми чинного законодавства України, адвокат просила суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Суддя, заслухавши прокурора, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та його захисника, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до ч.1ст. 172-7 КУпАП відповідальність настає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів .

Для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:1) наявність в особи приватного інтересу; 2) наявність суперечності між приватним інтересом особи та її представницькими повноваженнями; 3) наявність впливу цієї суперечності на об`єктивність або неупередженість рішення; 4) наявність повноважень на прийняття рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

При цьому має бути чітко визначено, в чому саме полягає приватний інтерес конкретної особи; в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та представницькими повноваженнями цієї особи та її вплив на прийняття рішення.

Конфлікт інтересів це конфлікт між публічно - правовими обов`язками і приватними інтересами державної посадової особи, за якого її приватні інтереси котрі, випливають з її положення як приватної особи, здатні неправомірним чином вплинути на виконання цією державною посадовою особою її офіційних обов`язків або функцій.

Іншими словами, конфлікт інтересів - це ситуація, при якій службова особа виконуючи свої обов`язки має приватний інтерес (особисту заінтересованість), які хоча і необов`язково призведуть до прийняття неправомірного рішення або вчинення неправомірного діяння, але здатний до цього призвести.

Відповідно до абз. 12 ч.1 ст. 1 Закону реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Таким чином, для реального конфлікту інтересів, характерна наявність трьох об`єктивних компонентів: приватний інтерес; службове повноваження, представницьке повноваження; протиріччя між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Як встановлено судом, 25.05.2018 ОСОБА_1 призначено на посаду інспектора з контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи сектору превенції Уманського районного відділення поліції УВП ГУНП в Черкаській області у порядку переведення ( наказ № 200 о/с).

ОСОБА_1 подав рапорт на ім`я начальника Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 щодо надання дозволу на придбання та реєстрацію однієї одиниці мисливської гладко ствольної зброї.

Під час притягнення особи за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів належить враховувати відповідну оцінку приватних інтересів через призму можливого їх негативного впливу на об`єктивність прийняття рішень чи діянь службовця при реалізації своїх службових повноважень.

Конфлікт інтересів існуватиме у всіх випадках, коли у особи є приватний інтерес, здатний вплинути на об`єктивність рішення. Навіть тоді, коли прийняті нею рішення за наявності приватного інтересу є неупередженими і відповідають закону. У цьому випадку буде мати місце втрата суспільної довіри до службової особи та органу влади, в якому вона працює. Крім того, коли приватний інтерес «не спровокував» прийняття незаконного рішення, окремому розгляду підлягатиме питання наявності/відсутності в рішеннях, діяннях службової особи фактів зловживання службовими повноваженнями, одержання неправомірної вигоди чи інших корупційних правопорушень.

У пп.2.3.2 п.2.3 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, вказано, що дозволи видаються УП ГУНП на придбання, зберігання та носіння мисливської нарізної, гладкоствольної зброї, пневматичної, холодної, охолощеної зброї, пристроїв громадянами України.

Відповідно до п.2.4 Інструкції залежно від виду дозволів, що видаються, вони підписуються відповідно Головою Національної поліції України та його заступниками, начальником Департаменту, до складу якого входить УП ЦОУП, та його заступниками, начальником УП ЦОУП, начальником ГУНП та його заступниками (крім нагородної зброї та боєприпасів до неї), керівником управління, до складу якого входить УП ГУНП, та начальником УП ГУНП; у територіальних підрозділах поліції - начальниками або їх заступниками особисто і скріплюються гербовою печаткою органів Національної поліції або печаткою територіальних підрозділів поліції.

Для одержання громадянами в органах поліції дозволу на придбання мисливської вогнепальної нарізної, гладкоствольної зброї, пневматичної зброї, холодної та охолощеної зброї громадянами подаються відповідні документи. Дозволи на придбання, зберігання та носіння зброї, пристроїв оформляються, переоформляються після проведення органами поліції у встановленому порядку перевірок, тривалість яких не повинна перевищувати один місяць, щодо відсутності обставин, визначених у пункті 5.1 глави 5 розділу I цієї Інструкції, та достовірності документів, які подані для отримання, перереєстрації зазначених дозволів.

У п.12.3 Інструкції вказано, що військовослужбовці Збройних Сил України, інших військових формувань, а також особи рядового і начальницького складу органів поліції України дозволи на придбання мисливської вогнепальної нарізної, гладкоствольної зброї, основних частин зброї, пневматичної зброї, холодної зброї одержують після подання рапорту, довідки з місця служби, платіжного документа (платіжне доручення, квитанція) з відміткою банку, відділення поштового зв`язку або коду проведеної операції про внесення коштів за надання відповідної платної послуги, копії 1, 2 та 11 сторінок паспорта громадянина України та заповненої картки-заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП обов`язок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб.

Відповідно до ст. 256 КУпАП «Зміст протоколу про адміністративне правопорушення» - у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, прізвища, адреси свідків, потерпілих, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тощо. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Також при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі.

Протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту пред`являють спеціальні вимоги, дотримання яких гарантує та створює особі, що притягається до адміністративної відповідальності, правові передумови для захисту своїх прав та інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, і право на захист від пред`явленого звинувачення.

Слід зазначити, що постановою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Годік Л.С. від 28.04.2020 адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 повернуто до Черкаського управління Департаменту Внутрішньої Безпеки Національної поліції України для належного оформлення. У вказаній постанові судді були зазначені виявлені недоліки, а саме те, що в протоколі не зазначено дату виявлення правопорушення, вказуючи на те, що моментом виявлення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП є не дата складення протоколу, а дата, коли уповноважений суб`єкт дізнався про факт неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Постановою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_3 від 13.07.2020 адміністративний матеріал був повторно повернутий до Черкаського управління Департаменту Внутрішньої Безпеки Національної поліції України, для дооформлення. В постанові були зазначені виявлені недоліки, а саме суд встановив, що у вищевказаному протоколі містяться розбіжності щодо року вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, а саме є незрозумілим, зі змісту протоколу, коли саме ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення: у 2009 чи 2020 році. Крім того, з тексту протоколу випливає дата 07.09.2019, посилаючись на вказану дату, як дату, з моменту, коли ОСОБА_1 дізнався чи повинен був дізнатись про наявність у нього реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника під час виконання ним службових повноважень. Однак в подальшому у протоколі визначена інша дата - 07.03.2019 чи 07.03.2020, як дата з моменту, коли ОСОБА_1 дізнався чи повинен був дізнатись про наявність у нього реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника під час виконання ним службових повноважень.

Надсилаючи повторно адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 до суду, недоліки, вказані у постанові судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Гудзенко В.Л. від 13.07.2020, уповноваженою особою усунуті не були.

Крім того, надані суду докази не підтверджують наявності умислу ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, що також свідчить про відсутність у діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положення ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При цьому, на підставі задекларованого принципу, що міститься в ст. 7 КУпАП, кожній особі щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності гарантовано, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Зазначені недоліки суд відносить до суттєвих порушень вимог діючого КУпАП, що не дозволяють йому здійснити всебічне, повне і об`єктивне дослідження всіх обставин справи у їх сукупності та прийняти законне і обґрунтоване рішення по справі у відповідності з діючим КУпАП.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суддя дійшла обґрунтованого висновку про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 245, п.1 ч.1 ст.247,276,280,283,284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти до Черкаського апеляційного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя О.В. Білик