Справа № 405/939/20
Номер провадження 3/404/441/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2020 року суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Поступайло Володимир Васильович, розглянувши матеріали справи стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора ТОВ «Укрекскавація», проживаючого по АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , будучи директором ТОВ «Укрекскавація», що знаходиться по АДРЕСА_2 18 АДРЕСА_3 .73 у м.Кропивницькому, порушив порядок ведення бухгалтерського та податкового обліку в частині внесення недостовірних даних до декларацій з ПДВ і податку на прибуток, які підписані посадовою особою директором ТОВ «Укрекскавація» ОСОБА_1 через невиконання ним службових обов`язків, в результаті чого занижено податок на прибуток на загальну суму 330766 грн. відповідно до акту перевірки від 08.01.2020 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

У судове засідання 04.03.2020 року ОСОБА_1 не з`явився, повідомлявся своєчасно належним чином про час та місце розгляду справи (а.с.20-22, 26), направив до суду клопотання про розгляд справи без його участі. Положеннями ч.1 ст.277 КУпАП визначено п`ятнадцятиденний строк розгляду справи про адміністративне правопорушення. Тому відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши протокол у справі про адміністративне правопорушення та надані докази, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, не доведена належними та достатніми доказами, виходячи із наступного.

У протоколі конкретно не викладені обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення. Зокрема, не вказано за який саме період було встановлено правопорушення, що ставиться йому в провину та підпадає під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП. При цьому, виявлені при перевірці підприємства порушення, зміст яких належно не викладено, та не вказано нормативно-правових актів, які було порушено, не вказують на те, які саме протиправні дії в порушення своїх обов`язків були вчинені ОСОБА_1 при цьому, що призвели до складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП. Крім всього матеріали справи не містять жодних доказів того, що порушення допускалися 08.01.2020 року об 11 год. 40 хв. у день складання акту перевірки, який зазначений як час вчинення правопорушення.

Акт перевірки, на який посилається орган, який склав протокол про адміністративне правопорушення у повному обсязі до справи не приєднано, а долучено лише витяг з нього. Відтак, суд не може посилатися на весь акт як на доказ у справі, оскільки його не досліджував.

Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в загальних рисах про обставини справи при складенні протоколу у справі за відсутності інших достатніх та належних доказів вчинення правопорушення та неконкретного викладення обставин правопорушення у самому протоколі не може бути визнано достатніми доказами вчинення особою такого правопорушення. При цьому інші докази у справі, крім копії наказу (а.с.3) у матеріалах справи відсутні, а дату складання протоколу про адміністративне правопорушення не зазначено.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Така диспозиція є бланкетною, яка лише називає саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів.

Зокрема, такі норми мають загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

Проте в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано жодного нормативно-правового чи підзаконного нормативно-правового акту та їх положення, які було порушено ОСОБА_1 , що грубо порушує право на захист останнього.

Окрім того, відповідно до ст.14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Тобто, при зазначенні в протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного правопорушення щодо посадової особи необхідно вказувати не лише факт порушення, але зазначати чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов`язків, встановивши, коли і ким такі службові обов`язки для неї були визначені.

Однак, з протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не вбачається та не встановлено при розгляді справи в суді, які ж саме дії /бездіяльність вчинені останнім та в чому полягає його вина у вчиненні правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст.163-1 КУпАП. Особа, що складала протокол, обмежилась лише загальними фразами, не зазначивши обставини вчинення саме ОСОБА_1 правопорушення, суть самого правопорушення (дії або бездіяльність та в чому полягають), у які саме декларації з податку на прибуток (період, час їх подання тощо), які саме графи тощо, було внесено недостовірні дані, у чому вони полягали та інші конкретні відомості про саму подію. Такі декларації до справи не долучені.

Усі вказані ознаки є істотними для розгляду вказаної справи, підлягають доведенню та становлять об`єктивну сторону адміністративного правопорушення.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративне правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися з кримінальним для цілей застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.39 рішення «Лучанінова проти України» від 09.09.2011 року (заява №16347/02), п.1 резолютивної частини рішення «Швидка проти України від 30.10.2014 року (заява №17888/12)), обґрунтовуючи їх, зокрема, як характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Із врахуванням положень і тлумачень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Таким чином, суд зобов`язаний розглядати справу в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаного стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що обставини, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не відображають всіх істотних обов`язкових ознак складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, які також не доведено достатніми доказами, а тому вважає за необхідне провадження у справі закрити відповідно до п.1 ст.247, п.3 ч.1 та ч.2 ст.284 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 163-1 ч.1, 247 п.1, 283, 284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Кіровського районного

суду м. Кіровограда В.В. Поступайло