Справа № 357/3117/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.03.2020 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дубановська І. Д. ,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Біла Церква Київської області, громадянки України, не працюючої, зареєстрованого та проживаючою за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній, до адміністративної відповідальності не притягувалася, за ст.173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу серія ГР №210618 про адміністративне правопорушення: 08 березня 2020 року близько 17 год. 00 хв., ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , кричала, погрожувала фізичною розправою, ображала нецензурною лайкою ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що ОСОБА_2 її кума, з якої вони святкували 08 березня, після чого між ними виникла сварка, але вона пішла додому і більш не сварилися.

ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що дійсно 08 березня вживали спиртні напої з кумою ОСОБА_1 , після чого виникла сварка взв`язку з особистими неприязненими стосунками. На слідуючий день проблему було вирішено і сварок більш не виникає. Просить суд ОСОБА_1 не притягувати до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали, які надійшли до суду, заслухавши ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , суддя вважає, що справа підлягає закриттю за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, з наступних підстав.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.ст.9, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, та що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Згідно вимог ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно диспозиції ст.173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад). Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові "Про судову практику у справах про хуліганство" від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків. Своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КпАП).

За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або такс, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Хуліганством, яке супроводжувалось винятковим цинізмом, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, а саме: проявом безсоромності чи грубої непристойності, знущанням над хворим, дитиною, особою похилого віку або такою, яка перебувала у безпорадному стані, та ін.

У протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені: дата і місце складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка його склала; відомості про особу порушника; місце, час учинення і суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи, у т. ч. про матеріальну шкоду, якщо її було заподіяно (ч.1 ст.256 КпАП).

Згідно диспозиції ст.173 КУпАП особу може бути притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення дрібного хуліганства за ознакою статті, тобто умисне вчинення будь-яких вищезазначених діянь, але в протоколі про адміністративне правопорушення складеним інспектором ДОП Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області Галашевським Б.Ю. не вказано та не має будь яких підтверджень, що ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, а саме: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Також, в матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які дані свідків, їх пояснення.

Згідно ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оскільки судом встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення не наведено достатніх доказів вини ОСОБА_1 щодо вчинення ним правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, суддя вважає, що провадження у справі підлягає закриттю, так як в діях останньої відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.221, 246, 247 п.1 КУпАП , суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду у порядку та строки передбачені ст.294 КУпАП.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області І. Д. Дубановська