Справа № 354/888/20
Провадження № 3/354/598/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2020 року м.Яремче

Суддя Яремчанського міського суду Івано-Франківської області Остап`юк М.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Головного управління ДПС в Івано-Франківській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого барменом-офіціантом, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

Від Головного управління ДПС в Івано-Франківській області Державної податкової служби України до Яремчанського міського суду Івано-Франківської області надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №450 від 12.08.2020 року, ОСОБА_1 04.08.2020 року приблизно о 17 год. 00 хв. в бар-ресторані «Арт-Дровітня», який розташований в с. Поляниця, урочище Подина, 62 порушив встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме, на порушення вимог п. п. 1, 2, 13 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» здійснив проведення розрахункової операції на повну суму покупки без РРО, не видав розрахункового документа встановленого зразка, не забезпечив відповідність суми готівкових коштів на місці проведення розрахунків сумі коштів, яка зазначена в денному звіті РРО. Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.155-1 ч.1 КУпАП.

Судові засідання призначалися неодноразово: 08.10.2020, 30.10.2020, однак ОСОБА_1 не з`являвся, хоча повідомлений був про кожне судове засідання належним чином та завчасно, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення йому поштових відправлень про дату та час розгляду справи.

Отже, останньому було відомо про розгляд адміністративної справи відносно нього та він був завчасно повідомлений про дату та час призначених судових засідань у справі.

Відповідно до положень ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Також слід зазначити, що положення ст. 268 КУпАП не містять заборони щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 130 КУпАП, без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Отже, суд вважає за можливе провести судовий розгляд за відсутності ОСОБА_1 на основі наявних у матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до таких висновків.

Згідно з нормами ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачена відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до правил ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані, в тому числі:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

13) забезпечувати відповідність сум готівкових коштів на місці проведення розрахунків сумі коштів, яка зазначена в денному звіті реєстратора розрахункових операцій, а у випадку використання розрахункової книжки - загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня. Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні за наведених вище обставин підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, зокрема даними, які містять протокол про адміністративне правопорушення №450 від 12.08.2020 року (а.с.2), акт (довідка) про результати фактичної перевірки від 12.08.2020 року (а.с.3-4) та письмові пояснення ОСОБА_1 (а.с.5).

За таких обставин суд вважає доведеним те, що ОСОБА_1 порушив, встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.155-1 ч.1 КУпАП.

При накладенні на ОСОБА_1 стягнення, суд згідно з вимогами ст. 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, дані про його особу, який до адмінвідповідальності притягається вперше. Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, судом не встановлено. Враховуючи викладене, суд вважає необхідним і достатнім призначити ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, міститься у ст. 5 вказаного Закону.

Доказів того, що ОСОБА_1 відноситься до осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору суду не подано, а відтак, з останнього слід стягнути судовий збір за ухвалення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст. ст. 9, 33, 155-1, 221, 251, 268, 283-285 КУпАП, п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», -

ПОСТАНОВИЛА:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 34 (тридцять чотири) гривні 00 копійок.

Стягнути ізОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 420,40 (чотириста двадцять гривень 40 копійок) гривень.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення до виконання три місяці з дня винесення постанови.

Суддя: М. В. Остап`юк