Справа № 359/287/20
Провадження № 3/359/291/2020
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2020 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її представника - адвоката Богдашкіної Д.О., малолітнього ОСОБА_1 , за участю соціального педагога Вигівської С.І., свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.173-2 КУпАП,

по відношенню до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер картки платника податків фізичної особи НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в :

16.12.2019 року близько 20 год. 00 хв. громадянка ОСОБА_4 перебуваючи у АДРЕСА_2 а вчинила психологічне насильство по відношенню до свого малолітнього сина ОСОБА_1 , 2010 року народження, а саме ображала нецензурною лайкою, тілесних ушкоджень не спричинено, відповідальність за що передбачена ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_4 з`явилася, вину не визнала, надала суду письмові пояснення, які підтримала в повному обсязі та просила врахувати при прийнятті рішення. Зазначила, що свого сина нецензурною лайкою не ображала та такого собі не дозволяє по відношенню до дітей. Просила врахувати, що саме проживання з батьком останнього призводить до того, що син повідомляє неправдиву інформацію. Також, просила врахувати, що саме конфлікти між батьками, пов`язані з процесом розлучення, призводять до того, що страждають їхні діти, і від її імені подано позов про встановлення місця проживання всіх дітей з нею. Конфліктні ситуації виникали лише між дорослими, і щодо дітей жодного випадку образ чи психологічного тиску не зафіксовано. Викладені в протоколі обставини не відповідають дійсності.

Адвокат Богдашкіна Д.О., підтримала надані письмові пояснення ОСОБА_4 та просила суд закрити провадження за відсутністю в діях ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 т. 173-2 КУпАП, зважаючи на те, що жодних дій ОСОБА_4 , які б свідчили про наявність у неї складу адміністративного правопорушення, не вчиняла. Навпаки, колишній чоловік ОСОБА_2 раніше притягався до адміністративної відповідальності за вчинення дій, що мали ознаки домашнього насильства, та своїми діями провокує конфліктні ситуації у зв`язку з виховними процесами дітей.

В судове засідання з`явився малолітній ОСОБА_1 , який в присутності педагога, зазначив, що на даний час проживає з батьком, а його молодший брат ОСОБА_5 та сестра ОСОБА_6 проживають з матір`ю. Повідомив, що мати ОСОБА_4 неодноразово застосовувала фізичну силу до нього особисто і навіть через малозначний привід може бити руками, може вдарити якимось предметом. Додатково повідомив що мати без причини раніше закривала дітей в одній кімнаті. Щодо обставин, що мали місце 16.12.2019 року, то повідомив, що дійсно мати його повернула батьку за місцем його проживання з криками та нецензурно виражалась в його (сина ОСОБА_7 ) бік, і з того моменту він постійно проживає з батьком, а його брат і сестра з матір`ю.

Свідок ОСОБА_2 (батько) повідомив, що на даний час з ним проживає старший син ОСОБА_7 , двоє дітей ОСОБА_5 та ОСОБА_6 дійсно проживають з його колишньою дружиною ОСОБА_4 , наразі триває процес розлучення між ним та ОСОБА_4 . Повідомив, що 16.12.2019 року близько 20 год. 40 хв. до місця його проживання приїхала ОСОБА_4 разом з сином ОСОБА_7 та іншими їхніми спільними дітьми. Остання, виразившись нецензурною лайкою повідомила, що ОСОБА_7 буде жити з ним, та нічого не пояснивши, а лише ображаючи сина та його особисто поїхала в невідомому йому напрямку. При цьому цей конфлікт бачили інші діти, плакали та були дуже засмучені. Вважає, що в діях ОСОБА_4 крім неналежного виконання своїх материнських обов`язків мали місце і систематичні знущання над дітьми і їх побої, що безпосередньо пов`язані з процесом їх розлучення.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 (мати чоловіка) повідомила, що 16.12.2019 року була свідком того, що близько 21 год. 00 хв. до місця її проживання, де проживає і її син, приїхала ОСОБА_4 та вчинила сварку, кричала, гучно виражалась, повідомивши що син ОСОБА_7 буде проживати з батьком, оскільки він її не слухається. Відносно нього вона висловилась нецензурною лексикою, при цьому були присутні інші діти, її онук ОСОБА_7 та її син ОСОБА_2 , а також її чоловік та донька. Від онука ОСОБА_7 неодноразово чула, що ОСОБА_4 б`є його, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 без причини.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її представника, свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та малолітнього ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами справи, суд вважає, що ОСОБА_4 вчинила дії, які свідчать про скоєння домашнього насильства по відношенню до її малолітнього сина, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Так, незважаючи на невизнання ОСОБА_4 своє вини, її вина у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП підтверджується даними, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення ГР № 213285 від 03.01.2020 року, заявою ОСОБА_2 від 19.12.2019 року по факту подій, що мали місце 16.12.2019 року з участю його дружини та сина ОСОБА_7 , письмовими поясненнями свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та неповнолітнього ОСОБА_8 , долученими до протоколу та наданими у судовому засіданні іншими матеріалами справи.

Долучені докази сторони захисту свідчать про те, що конфліктні ситуації між колишнім подружжям тривають і вони звинувачують одне одного у вчиненні нетактовної поведінки та нецензурної лайки, в тому числі і в присутності їхніх малолітніх дітей. За що також притягався до відповідальності і ОСОБА_2 .

В той же час, суддя оцінює докази зібрані в ході конфліктної ситуації, що мала місце близько 21.00 год. 16.12.2019 року.

З цього приводу, суддя приходить до висновку, що оголошених вище та проаналізованих в ході судового розгляду доказів достатньо для висновку та прийняття рішення про наявність в діях ОСОБА_4 правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Так, судом встановлено, що 16.12.2019 року близько 21.00 год. ОСОБА_4 по відношенню до свого сина ОСОБА_7 в присутності інших осіб (свідків) та спільних з ОСОБА_2 дітей, виражалась нецензурною лайкою, що свідчить про психологічне насильство по відношенню до неповнолітнього ОСОБА_1 . Зазначене однозначно свідчить про завдання шкоди психологічному здоров`ю дитини.

Однозначно такі конфліктні ситуації з приводу процесу розлучення між колишнім подружжям, не можуть позитивно впливати на виховні процеси та розвиток неповнолітніх дітей.

Таким чином слід дійти висновку, що ОСОБА_4 своїми діями скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП., оскільки дійсно вчинила дії, які свідчать про домашнє насильство по відношенню, в даному випадку до неповнолітнього сина ОСОБА_7 .

В той же час, суддя враховує, що розлучення впливає не тільки на дітей, а й на саме колишнє подружжя, внаслідок чого малозначний привід є підставою для відповідної агресії відносно іншого члена колишньої родини.

Крім того, за матеріалами адміністративної справи, відсутні відомості того, що дії ОСОБА_4 призвели до значного погіршення психічного здоров`я дитини.

Відповідно до статті 24 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до статті 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 22 КУпАП України при малозначності вчиненого правопорушення орган, уповноважений вирішувати справу, може звільнити правопорушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_4 раніше до адміністративної відповідальності не притягалась, а вчинення правопорушення пов`язано з конфліктною ситуацією, пов`язаною з процесом розлучення та визначенням місця проживання дітей.

На підставі викладеного, враховуючи ступінь вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, відсутність обтяжуючих відповідальність обставин, матеріали справи, та те, що тяжких наслідків не настало, суд дійшов висновку, що ОСОБА_4 можливо звільнити від адміністративної відповідальності, оголосивши останній усне зауваження.

З урахуванням викладеного, провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 23, 33, ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в :

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від адміністративної відповідальності, оголосивши останній усне зауваження.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по притягненню останньої до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, - закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя : С.М. Вознюк