Справа № 594/575/20
Провадження № 3/594/253/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2020 року м.Борщів

Суддя Борщівського районного суду Тернопільської області Губіш О.А., розглянувши матеріали, що надійшли від начальника Борщівського відділення поліції Чортківського відділу поліції ГУНП України в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , громадянки України, одруженої, маючої на утриманні 2-х неповнолітніх дітей, не працюючої,

за ст.173-2 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 546320 від 09 квітня 2020 року слідує, що 27 березня 2020 року о 19 год. 40 хв. ОСОБА_1 , знаходячись по місцю проживання, голосно кричала, висловлювався нецензурною лайкою в адресу батька ОСОБА_2 , виганяла його з будинку, внаслідок чого могла бути завдана шкода його психічному здоров`ю, чим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 вину у вчиненому не визнала, при цьому пояснила, що дійсно 27 березня 2020 року у вечірню пору, перебуваючи за місцем проживання, де проживає разом з чоловіком, 2-ма неповнолітніми дітьми та батьком ОСОБА_2 , вступила з останнім у конфлікт, під час якого дійсно голосно говорила у його адресу. Причиною конфлікту, який виник між ними було те, що батько на той час нехтуючи заходами безпеки, яких було рекомендовано дотримуватись у зв`язку з поширенням корона вірусу, запрошував у гості своїх знайомих, хоча у квартирі знаходились неповнолітні діти. Проте, на такі зауваження батько відреагував агресивно, а тому вони з ним спілкувались, викрикуючи один до одного. Після чого, місце проживання залишила, про те, що батько викликав поліцію нічого не знала. Конфліктні ситуації з батьком виникають постійно, причиною чого є їх спільне проживання в одній квартирі, що батька не влаштовує так як він має на меті проживати у помешканні сам.

Поряд з тим, факт конфлікту ОСОБА_1 з батьком за місцем проживання 27 березня 2020 року, в ході судового розгляду стверджено і письмовими поясненнями потерпілого, згідно яких такий вказує на те, що між ним та дочкою виник конфлікт, причиною чого було його зауваження що така перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях останньої по відношенню до батька ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки її дії не містять ознак домашнього насильства.

Так, відповідно до ст. 173-2 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається - умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.1 ЗУ "Про запобігання та протидію домашньому насильству", домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Суперечка - це зіткнення думок або позицій, в ході якого кожна із сторін аргументовано відстоює своє розуміння обговорюваних проблем і прагне спростувати аргументи іншої сторони

Конфлікт це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що приводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Відповідно до методичних роз`яснень щодо природи домашнього насильства визначено, що метою такого завжди є встановлення контролю над жертвою, коли кривдник намагається бути єдиним «розпорядником» її життя. Підкоряючись, жертва стає безпорадною, не може правильно оцінювати ситуацію, більше навіть не намагається себе захистити.

КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності саме за вчинення домашнього насильства. Будь-яка суперечка чи конфлікт, які виникають між членами сім`ї, не можуть однозначно трактуватись, як домашнє насильство, що має місце у даному випадку. Оцінка таких дій ОСОБА_1 , як нецензурна лайка, саме як домашнього насильства, без з`ясування природи та причин конфлікту, який виник між нею та її батьком, свідчить про низький професійний рівень працівників поліції, невміння останніх давати правильну правову оцінку неправомірним діям винної особи.

Так, дані, які містяться у доданих до протоколу про адміністративне правопорушення матеріалах, вказують виключно на перелік вчинених ОСОБА_1 дій, без зазначення причин та обставин, які до цього призвели. Мета, яку переслідував винна, працівниками поліції не встановлена. А тому, висновок працівника поліції щодо наявності у діях ОСОБА_1 саме домашнього насильства викликає природній сумнів.

При цьому слід відмітити, що у зверненні до правоохоронного органу, яке надійшло від ОСОБА_3 вказано, що ОСОБА_1 в нетверезому стані вчиняє домашнє насильство відносно батька. Таке звернення не містить будь-яких посилань на те, в чому ж таке домашнє насильство проявляється.

Пояснення потерпілого вказують на те, що між ним та ОСОБА_1 відбувся конфлікт, причиною якого було те, що така перебувала у нетверезому стані та агресивно відреагувала на його зауваження.

При цьому, всі без виключення матеріали справи вказують на те, що о 19 год. 40 хв. ОСОБА_1 за місцем проживання не була присутня, а отже дані щодо цього внесені у протокол не відповідають дійсності.

Що в сукупності, з іншими обставинами у справі, свідчить про те, що працівниками поліції перевірка звернення щодо неправомірної поведінки ОСОБА_1 проведена без досліджень усіх обставин, зокрема не було відібрано пояснень у самої ОСОБА_1 , та за наявності дій, які підпадають під ознаки домашнього насильства, без встановлення мети дій винної особи, без належних підстав кваліфіковані за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Пояснення ОСОБА_1 щодо причин виникнення конфлікту між нею та батьком суд не знаходить такими що не відповідають дійсності чи викликають сумнів, оскільки в ході судового розгляду даних, які б такі спростовували, здобуто не було.

Статтею 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В ході судового розгляду даних, які б вказували на наявність у діях ОСОБА_1 ознак саме домашнього насильства здобуто не було.

Враховуючи, що на час розгляду справи доказів наявності складу адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП в діях ОСОБА_1 суду не надано, провадження в справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з наведеного, керуючись ч.1 ст.247, ст.ст. 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173-2 ч.1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Скарга на постанову може бути подана до Тернопільського апеляційного суду через Борщівський районний суд.

Суддя: