Справа № 309/2590/20
Провадження № 3/309/1000/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2020 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Орос Я.В. розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з управління Держпраці у Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 громадянина України, українця, мешканця АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягався за ч. 1 та ч.3 ст. 41 КУпАП України,

В С Т А Н О В И В:

Відносно ОСОБА_1 складено протокол № ЗК340/1984/АВ/П/ПТ1 від 18 вересня 2020 р. про те, що 10 вересня 2020 р. о 10 год. 3 хв. під час інспекційного відвідування за місцем здійснення підприємницької діяльності ПП «Звадар» в за адресою АДРЕСА_2 виявлено трьох працівників, які здійснювали виробничу діяльність на території даного підприємства , та з якими не були укладені трудові договори або цивільно- правові угоди., а саме ОСОБА_2 1991 р.н., який розвантажував автомобіль з металобрухтом, та який пояснив, що з ним укладена цивільно-правова угода , ОСОБА_3 1979 р.н., який виконував роботу сортувальника металобрухту , та який пояснив, що працює неофіційно, та ОСОБА_4 , який пояснив , що працює без укладення трудової угоди, чим самим порушив ч.1 ст. 24 УКпП України та вчинив правопорушення передбачене ч.3 ст. 41 КУпАП.

Крім цього відносно ОСОБА_1 складено протокол № ЗК340/1984/АВ/П/ПТ2 від 18 вересня 2020 р., про те , що 10 вересня 2020 р. о 10 год. 3 хв. під час інспекційного відвідування за місцем здійснення підприємницької діяльності ПП «Звадар» в за адресою АДРЕСА_2 директором надано копію наказу по підприємству № 3 від 09.09.2020 р. про прийом на роботу з 10.09.2020 р. шести працівників на посаду різноробочого , а саме ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 . Разом з тим , надано копію повідомлення про прийняття вищевказаних шести працівників на роботу (дата формування повідомлення у страхувальника 09.09.2020 р.) та копію квитанції про підтвердження щодо отримання органами ДПС повідомлення про прийняття працівників на роботу з відміткою про отримання 10.09.2020 р. о 11 год 45 хв., тобто через 1 год. 42 хв. після початку проведення інспекційного відвідування, а отже повідомлення до органів ДПС про прийняття працівників на роботу подано несвоєчасно, чим самим порушив ч.3 ст. 24 УКпП України та вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст. 41 КУпАП.

Постановою Хустського районного суду від 29 жовтня 2020 р. справи про адміністративні правопорушення № 309/2590/20 провадження 3/309/1001/20 та 309/2592/20 провадження 3/309/1000/20 відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 41та ч.3 ст.41 КУпАП об`єднано в одне провадження .

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою у вчиненні правопорушень не визнав. Суду ствердив, що вказані в протоколі особи зокрема ОСОБА_2 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 які начебто здійснювали виробничу діяльність на території підприємства , та з якими не були укладені трудові договори або цивільно- правові угоди ніколи у ПП « Звадар» не працювали та не працюють на даний час, що підтверджується їх нотаріально посвідченими заявами. Державним інспектором Управління Держпраці у Закарпатській області не було відібрано письмових пояснень від даних громадян для з`ясування всіх обставин перебування останніх на території ПП «Звадар». 29 вересня 2020 року першим заступником начальника Головного управління Держпраці у Закарпатській області Грициком Василем Івановичем було прийнято постанову про накладення штрафу за №ЗК340/1984/АВ/П/ПТ/-ТД-ФС-25. У вказаній постанові зазначено, що в ході інспекційного відвідування не встановлено будь яких належних та допустимих доказів, які б підтверджували виконання ОСОБА_4 роботи на ПП « ОСОБА_10 », та в цій частині відсутні підстави для застосування фінансової санкції відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП.

Як вбачається з відеозапису інспекційного відвідування, таке було проведено інспекторами праці поверхнево, без детального опитування осіб, зазначених в актів в якості найманих працівників, не з`ясовано характер виконуваної ними роботи, її тривалість та систематичність, а також факт отримання ними заробітної плати. З відеозаписів, зроблених працівниками управління Держпраці можливо зробити висновок, що вищезазначені громадяни відповіли на питання: «Чи ви тут працюєте?» - «Так.», при цьому на наступне питання «Чи ви працюєте на ПП «Звадар»? громадяни відповіли що на таке підприємство не працюють та жодних договорів не укладали.

ОСОБА_2 , на легковому автомобілі з прицепом, їздить по населених пунктах і скуповує металобрухт. У день перевірки ОСОБА_11 вигружася на території ПП «Звадар», тому що в ОСОБА_1 була найвища ціна за металобрухт ніж в інших приймальних пунктах. На момент перевірки гр. ОСОБА_3 привіз холодильник, щоб здати його в металобрухт, але там є трохи кольорових металів, саме він їх знімав з нього. ОСОБА_3 та ПП « ОСОБА_10 » ніколи не мали ніяких трудових відносин.

Стосовно того, що повідомлення до органів ДПС про прийняття працівників на роботу подано невчасно, чим порушено ч.3 ст. 24 КЗпП, суду ствердив, що він загубив флешку з електронним підписом. Зразу ж, як йому видали дублікат, подав повідомлення до органів ДПС, про прийняття на роботу працівників. Звертає увагу суду, що дата формування повідомлення у страхувальника про прийняття шести працівників на роботу зазначена - 09.09.2020 року, тоді як інспекційне відвідування проведено -10.09.2020 року.

Дослідивши матеріали справи вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Диспозиція ч.3 ст.41 КУпАП передбачає відповідальність, зокрема, за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), допуск до роботи іноземця або особи без громадянства та осіб, стосовно яких прийнято рішення про оформлення документів для вирішення питання щодо надання статусу біженця, на умовах трудового договору (контракту) без дозволу на застосування праці іноземця або особи без громадянства.

Відповідно до ч.3ст.24 КЗпП України працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» закріплені підстави для здійснення позапланових заходів.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, якщо інше не передбачається законом або міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 7 цього ж Закону для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити відомості, що закріплені у ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

У відповідності до вимог ст. 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду і контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Як зазначено в акті інспекційного відвідування від 18.09.2020 р. , який додано в якості доказу вчинення правопорушення, інспекційне відвідування проведене відповідно до Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 по справі № 826/8917/17 визнано не чинною постанову Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295 «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Отже, з 14 травня 2019 року затверджені постановою КМУ від 29.04.2017 р. №295 Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю та Порядок здійснення державного нагляду за додержанням законодавства про працю також втратили чинність та більше не можуть бути застосовані. З огляду на встановлені факти, суд на момент розгляду адміністративних матеріалів не має можливості оцінювати зібрані у справі докази вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 з урахуванням сумнівності щодо їх належності та допустимості, оскільки їх було зібрано в порядку інспекційного відвідування, визнаним судовим рішенням, яке набрало законної сили - нечинним.

Оскільки, на час здійснення суддею оцінки доказів щодо встановлення вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року №295 на підставі постанови Шостого апеляційного адміністративного суду №826/8917/17 від 14.05.2019 року, втратив чинність, суддя вважає, що докази, зібрані у справі не відповідають критеріям належності та допустимості, а відтак винність ОСОБА_1 за вчинення правопорушень, передбачених ч.3 ст.41 КУпАП, не є доведенною. Один протокол про адміністративне правопорушення не можна вважати належним та достовірним доказом, на підставі якого поза розумним сумнівом встановлює винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 41 КУпАП.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який відповідно до ст. 251 КУпАП є одним з доказів у справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.

Згідно протоколу ЗК340/1984/АВ/П/ПТ2 від 18 вересня 2020 р., який складений відносно ОСОБА_1 вбачається, що він складений по факту виявлення шести працівників відносно яких повідомлення до органів ДПС про прийняття їх на роботу подано несвоєчасно, чим самим порушено ч.3 ст. 24 УКпП України чим самим ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст. 41 КУпАП.

Диспозиція ст. 41 ч.1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України "Про звернення громадян", або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю .

Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що головним державним інспектором Управління Держпраці у Закарпатській області невірно було кваліфіковано дії ОСОБА_1 за ч.1 ст. 41 КУпАП.

Необхідною умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, тобто передбаченої нормами права сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення, що включає в себе: а) об`єкт; б) об`єктивну сторону; в) суб`єкт; г) суб`єктивну сторону.

В справах про адміністративні правопорушення застосовується презумпція невинуватості, що узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини (справа «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року), а, відтак, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи прирівнюються до доведеної невинуватості цієї особи.

У зв`язку з вищенаведеним, суд дійшов висновку про відсутність у справі в достатньому обсязі належних та допустимих доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчинені правопорушення, яке йому інкримінується, тому в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.3 ст. 41 КУпАП.

Крім того, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких умов, суть вчиненого правопорушення з кваліфікацією дій ОСОБА_1 за ч.1 та ч 3 ст. 41КУпАП є сумнівною, що є не прийнятним, оскільки, суперечить практиці Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що вина особи повинна бути обґрунтована доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівів, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Окрім того, суд виходить з принципу презумпції невинуватості особи, а саме, що відповідно достатті 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1ст.247 КУпАП України відсутність складу адміністративного правопорушення є обставиною, що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення і провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

Аналізуючи в сукупності всі зібрані докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід закрити на підставі п. 1ст. 247 КУпАП- за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3ст. 41 КУпАП.

Керуючись ч.3 ст. 41,п. 1 ст.247, ст.ст.283,284,294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1ст. 247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч.3 ст. 41 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Хустського

районного суду: Орос Я.В.