Справа №461/1601/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2020 року суддя Галицького районного суду м. Львова Стрельбицький В.В., за участю представника митниці Лубоцького Б.І., захисника особи, відносно якої складено протокол адвоката Кравчука П.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Галицької митниці Держмитслужби про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення митних правил

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження - Кіровоградській область, місце роботи - ТОВ «EWROKLUB», посада або рід занять - водій, місце проживання - АДРЕСА_1 ,

за ст.472 Митного кодексу України,

встановив:

згідно протоколу про порушення митних правил №4097/209000/19 від 27.10.2019 року, 27 жовтня 2019 року близько 08 годин 47 хвилин громадянин України ОСОБА_1 на транспортному засобі марки «MERCEDES-BENZ», р/н НОМЕР_1 , 2013 року випуску прямував з Республіки Польща в Україну в якості водія автобуса КЬОЛЬН-ХАРКІВ, через МАПП „Шегині Львівської митниці ДФС, обравши формою проходження митного контролю смугу «червоний коридор». Для здійснення митного оформлення ОСОБА_1 подав митну декларацію, в якій він заявив про відсутність в нього будь-якого товару. Після завірення декларацій штампом «Під митним контролем № 006», під час проведення митного огляду транспортного засобу, в багажному відділені транспортного засобу (без ознак приховування) було виявлено незадекларований жодним пасажиром за встановленою формою товар, а саме:

1. Костюми жіночі торговельної марки «FENDI» в асортименті в кількості 5 шт.;

2. Сукні жіночі торговельної марки «FENDI» в асортименті в кількості 5 шт.;

3. Гольфи жіночі торговельної марки «FENDI» в асортименті в кількості 15 шт.;

4. Сорочки торговельної марки «XACUS» в асортименті в кількості 24 шт.;

5. Спідниця жіноча торговельної марки «BALMAIN» в кількості 1 шт.;

6. Штани жіночі торговельної марки «PANICALE» в асортименті в кількості 11 шт.;

7. Шорти жіночі торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

8. Сукня жіноча торговельної марки «BALMAIN» в кількості 1 шт.;

9. Плащ жіночий торговельної марки «PANICALE» в асортименті в кількості 2 шт.;

10. Сарафан жіночий торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

11. Куртки жіночі торговельної марки «PANICALE» в асортименті в кількості 2 шт.;

12. Кофта з капюшоном жіноча торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

13. Футболки торговельної марки «XACUS» в асортименті в кількості 3 шт.;

14. Спідниця жіноча торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

15. Сорочки жіночі торговельної марки «PANICALE» в асортименті в кількості 3 шт.;

16. Майки жіночі торговельної марки «PANICALE» в асортименті в кількості 4 шт.;

17. Кофти жіночі з замком та капюшоном торговельної марки «PANICALE» в асортименті в кількості 2 шт.;

18. Кофта жіноча з замком торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

19. Костюм жіночий (типу комбінезон) торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

20. Халат жіночий торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

21. Суконка жіноча торговельної марки «XACUS» в кількості 1 шт.;

22. Костюм жіночий (кофта штани) торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

23. Костюм жіночий (кофта спідниця) торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

24. Суконка жіноча торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

25. Блуза жіноча торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

26. Кофта жіноча з капюшоном торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

27. Кофти торговельної марки «PANICALE» в асортименті в кількості 8 шт.;

28. Костюм жіночий (типу комбінезон-шорти) торговельної марки «PANICALE» в кількості 1 шт.;

29. Куртка (коротка) кашемірова на хутрі торговельної марки «SERAPHIN» в кількості 1 шт.;

30. Куртка(довга) на хутрі торговельної марки «SERAPHIN» в кількості 1 шт.;

31. Куртки-дублянки торговельної марки «BALMAIN» в асортименті в кількості 2 шт.

Про наявність товару ОСОБА_1 в процесі декларування та усного опитування не заявив, у митній декларації не вказав, тобто порушив ст. 257 Митного кодексу України, проте визнав своєю власністю після митного огляду. Даний товар, у встановленому порядку не був задекларований і був виявлений під час проведення митного контролю транспортного засобу.

Дії ОСОБА_1 митним органом кваліфіковані як переміщення через митний кордон України товару шляхом недекларування, тобто, не заявлення за встановленою формою точних відомостей про нього, а саме про його кількість, та вартість, правопорушення передбачене ст.472 Митного кодексу України.

Захисник Коваленка Віктора Івановича в судовому засіданні факт вчинення правопорушення заперечив, вказуючи на допущені митним органом порушення, за яких розгляд справи об`єктивно є неможливим. З цього приводу подав письмове клопотання. Вважає, що висновки експертів про визначення вартості товарів є невірним та необ`єктивним і не можуть бути взятідо уваги судом, як належні та допустимі докази по справі. Просив суд матеріали справи повернути до Галицької митниці Держмитслужби для проведення додаткової перевірки та усунення, зазначених у клопотанні недоліків.

Представник Галицької митниці Держмитслужби протокол підтримав. Доводи представника Коваленка В.І. просив відхилити, як необґрунтовані.

Заслухавши думку учасників провадження, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку про необхідність повернення матеріалів справи для проведення додаткової перевірки, враховуючи вищенаведене.

Згідно ст.472 МК України, відповідальність настає за дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України шляхом недекларування товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, тобто незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Згідно ч.4 ст.366 МК України, громадянин самостійно обирає відповідний канал ("зелений коридор" або "червоний коридор") для проходження митного контролю за двоканальною системою.

Державна митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості (ст.8 МК України).

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп / 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям Європейського Суду з прав людини, практика якого при розгляді справ судами в обов`язковому порядку використовується як джерело права, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини ».

Обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення вини є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Частиною 2 статті 251 КУпАП також визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що експертне дослідження Львівського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України наявне в матеріалах справи проведено згідно протоколу №4097/20900/19. Вказане посилання на протокол №4067/20900/19 міститься у висновку Львівського НДІСЕ № 472 від 18.02.2020 року. Водночас, провадження у справі про порушення митних правил розпочато за протоколом №4097/209000/19, який і перебуває на розгляді суду.

Крім того, наявний в матеріалах справи висновок експертизи №-0011 від 16.12.2019 року містить посилання на підставу проведення експертизи, зокрема це постанова Галицької митниці Держмитслужби від 04.11.2019 року, яка в порушення ст.516 МК України, у матеріалах справи відсутня.

На сторінці 3 вказаного висновку від 16.12.2019 року у вигляді таблиці міститься перелік товарів із зазначенням їх порядкового номера, найменування з описом, кількості, ціни та загальної вартості. Даний висновок двічі містить посилання на одну й ту саму товарну позицію із цінами, що істотно відрізняються. Так, у пунктах 1 та 2 таблиці /а.с.3 висновку/ приведено один і той самий товар (жіноча сукня з детальним описом), в однаковій кількості (5 штук). Однак, такий товар зазначений як товар різної ціни - 42 930 гривень за штуку у першому пункті та 35 446 гривень за штуку у другому пункті, відповідно.

Згідно протоколу про порушення митних правил (пункти 1-3 переліку товарів) у ОСОБА_1 було вилучено товар із найменуванням ОСОБА_2 . При цьому, згідно опису експертних зразків у висновку експерта від 16.12.2019 року (пункти 1-4 таблиці), предметом оцінки являвся товар під іншим найменуванням, а саме ОСОБА_3 , тобто міститься різне найменування об`єкту дослідження.

Також, у висновку від 16.12.2019 року (пункт 17 таблиці), за зовнішнім виглядом товар ідентифіковано як готовий одяг - шорти жіночі «PANICALE НОМЕР_2 ». Товар без зовнішніх слідів користування, без видимих дефектів. Водночас, на етикетці наявне маркування «PANICALE D НОМЕР_3 ». Таким чином, найменування (модель, маркування) товару містять розбіжності.

Окрім того, у пунктах 29 та 49 таблиці до висновку приведено один і той самий товар (кофта жіноча з детальним описом), в тій самій кількості (1 штука), однієї і тієї ж вартості.

У висновку Львівського НДІСЕ № 472 від 18.02.2020 року зазначено, що вартість товарів, що ввозяться на митну територію України - це основна складова частина їх митної вартості, яка характеризує витрати на їх придбання в країні-експортері визначається за середніми цінами їх продажу в країні придбання або в провідних країнах експортерах без врахування витрат на навантаження, вивантаження, перевантаження, вартості транспортування, страхових сум, комісійних та брокерських винагород, інших витрат.

Надана у висновку від 16.12.2019 року інформація про вартість товарів отримана з торгівельних мереж міста Львова та мережі Інтернет - веб-сайти, які є джерелами інформації про ціну, зареєстровані у доменах uа (Україна), ru (Росія), рl (Польща) /сторінка 2 висновку/. Натомість, згідно цього ж висновку, країнами-виробниками товару є Італія, Франція і Туреччина, чого експертами враховано не було та пройшло повз уваги уповноважених осіб митного органу.

Також, згідно наведеного висновку від 16.12.2019 року, ринкова вартість наданих на дослідження товарів становить 1 358 722 гривень, (за умови, що товар відповідає нанесеному на нього маркуванню, вимогам нормативно-технічної документації). При цьому, інформація щодо вартості товарів №№ 17, 22, 24, 25, 28, 30, 21, 42, 58 відсутня. Встановити його вартість в умовах Львівського відділу не видається можливим /ст.5 висновку/. Аналогічно не встановленою є вартість вилученого товару за позиціями № 17, 22, 24, 25, 28, ЗО, 21, 42, 58.

Таким чином, вбачається, що проведеними по справі експертними дослідженнями точної вартості вилученого у ОСОБА_1 товару не встановлено.

Наведені обставини, без жодних на те об`єктивних причин, пройшли повз уваги уповноважених на здійснення провадження у справі посадових осіб митного органу.

За даних обставин, суд знаходить клопотання захисника про необхідність направлення справи для проведення додаткової перевірки обґрунтованим.

Водночас, суд звертає увагу, що питання вартості переміщуваних товарів, з огляду на диспозицію та санкцію ст.472 Митного кодексу України підлягає обов`язковому встановленню та має істотне значення для об`єктивного вирішення та розгляду справи. Зважаючи на наведені вище норми Закону, суд вважає, що у даній справі митним органом не вжито належних заходів при здійсненні провадження у справі до скерування матеріалів на розгляд до суду, які б надали можливість встановити об`єктивну та достовірну вартість переміщуваного товару, обставин справи на підставі скерованих до суду матеріалів.

Завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням (ч.1 ст.486 МК України).

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення та долучених до нього документів вищевказаним вимогам Закону, істотні розбіжності і недоліки допущені під час провадження у справі до скерування протоколу на розгляд суду, унеможливлює прийняття законного й обґрунтованого рішення у справі, а відтак без усунення зазначених недоліків розгляд справи є неможливим.

Відповідно до статті 527 Митного кодексу України, у справі про порушення митних правил митний орган або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: 1) про проведення додаткової перевірки; 2) про накладення адміністративного стягнення; 3) про закриття провадження у справі. У постанові про проведення додаткової перевірки зазначаються конкретні суб`єкти, завдання та строки перевірки. Ці дії не повинні порушувати права громадянина, шкодити господарській діяльності юридичної особи.

За наведених обставин є достатні підстави вважати, що вартість товару визначена митним органом неточно, на підставі доказів які містять істотні розбіжності, матеріали справи не містять документа (рішення) на підставі якого проводилось експертне дослідження, експертний висновок містить суперечності та не визначає повну вартість всіх товарів, а відтак, з метою правильного та об`єктивного вирішення справи, неможливість усунення даних недоліків в процесі розгляду справи в суді, оскільки вони потребують проведення додаткової перевірки саме митним органом, задля забезпечення дотримання принципу неупередженості суду, вважаю за необхідне повернути матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності до Галицької митниці Держмитслужби для проведення додаткової перевірки.

На підставі положень ч. 2 ст.527 МК України проведення додаткової перевірки слід доручити Галицькій митниці Держмитслужби Державної митної служби України, тобто органу уповноваженому на складання відповідного протоколу, здійснення провадження та скерування справи на розгляд до суду. При цьому, з врахуванням обставин справи, кількості товару та обсягу виявлених недоліків, можливого проведення додаткового експертного дослідження, з метою недопущення порушення прав громадянина, шкоди господарській діяльності юридичної особи,Галицькій митниці Держмитслужби Державної митної служби України слід визначити строк для проведення додаткової перевірки не пізніше трьох місяців з дня отримання цих матеріалів.

Керуючись ст.527 МК України, суд -

постановив:

матеріали справи про притягнення громадянина України ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил передбачених ст.472 Митного кодексу України повернути до Галицької митниці Держмитслужби Державної митної служби України для проведення додаткової перевірки.

Встановити Галицькій митниці Держмитслужби Державної митної служби України строк для проведення додаткової перевірки не пізніше трьох місяців з дня отримання матеріалів даної справи.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Стрельбицький В.В.