ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/8769/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Щасна Т.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, яка проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 521731 від 24.10.2020 р., 24.10.2020 р. о 03-40 год. ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння у громадському місці біля автомийки за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська Набережна, 17 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу громадян, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про дату та час судового засідання, до суду не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи не надходило, а тому вважаю за можливе розглянути справу у її відсутності, на підставі наявних доказів.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП, суд першої інстанції при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції» затвердженої Наказом МВС № 1376 від 06.11.2015 р. до протоколу додається - пояснення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, викладені на окремому аркуші, рапорти посадових осіб органів поліції, довідки, акти тощо (у разі складення).

Однак, на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП до матеріалів справи будь-які докази працівниками поліції долучені не були, що передбачені вищевказаною інструкцією, окрім самого протоколу про вчинення адміністративного правопорушення та протоколу про затримання особи.

Разом з цим, у протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що долучається відеозапис з бодікамери, проте зазначений запис поліцейськими також не був долучений, що позбавляє суд перевірити, обставини викладені у протоколі.

У відповідності до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини ( ЄСПЛ ) від 14 лютого 2008 у справі « Кобець проти України » ( з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі « Авшар проти Туреччини » ( Avsar v. Turkey ), п. 282 ) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин суд вважає, що матеріали справи не містять достатніх даних про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, окрім протоколу про адміністративне та протоколу затримання, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, ст. 247 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя