Провадження №3/337/1549/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2020 року Суддя Хортицького районного суду м.Запоріжжя Сидорова Марина Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Хортицького відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працює, зареєстрований та мешкає АДРЕСА_1

за ч.2 ст.187 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

10.12.2020р. до суду надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення з протоколом серії АПР18 №629600 від 07.08.2020 року, який складений ДОП СП Хортицького ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області Яковенко В.Д., згідно з яким: 06.08.2020р. о 00.30 годин гр. ОСОБА_1 був відсутній за місцем мешкання, чим порушив ухвалу Хортицького районного суду про призначення йому адміністративного нагляду та вчинив це повторно, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.2 ст.187 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину визнав повністю.

Суд, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до таких висновків.

Згідно з ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245 КУпАП).

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У своїх рішеннях, в тому числі і проти України, ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

П.2 ст.6 Конвенції про основні права та свободи людини і відповідна практика ЄСПЛ вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення вини «поза розумним сумнівом» лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Деталі обвинувачення мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

При цьому, у зв`язку із застосуванням принципу презумпції невинуватості саме інспектор поліції, як особа, що виявила факт адміністративного правопорушення, повинен зібрати докази наявності події і складу адміністративного правопорушення, винуватості особи, тобто «поза розумним сумнівом» довести наявність законних підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Також суд виходить з того, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для ініціювання притягнення особи до адміністративної відповідальності, окрім виключень, зазначених у ст.258 КУпАП.

Відповідно до ст.254 КУпАП протокол про вчинення адміністративного правопорушення складається уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258цього Кодексу.

Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначається: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування (ст.251 КУпАП) у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП.

При цьому, суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частина 2 ст.187 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення за ч.1 ст.187 КУпАП.

Відповідно до вимог ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема: відсутність події і складу адміністративного правопорушення (п.1); закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу (п.7).

Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - п`ятій цієї статті.

За змістом вказаних норм, закриття провадження у справі на підставі закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених ст.38 КУпАП, можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення адміністративного правопорушення, тобто за умови встановлення факту вчинення особою протиправної дії чи бездіяльності, що підпадають під визначені законом ознаки адміністративного правопорушення, спливу встановленого законом строку.

За змістом протоколу відносно ОСОБА_1 його дії (відсутність 06.08.2020р. о 00.30 год. за місцем проживання) кваліфіковані за ч.2 ст.187 КУпАП за ознакою повторності, оскільки він раніше вже притягувався до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.187 КУпАП.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази, які б достовірно підтверджували факт скоєння ОСОБА_1 зазначеного правопорушення.

Так, протокол про адміністративне правопорушення складений інспектором поліції з порушенням вимог ст.256 КУпАП, зокрема, не містить відомостей про місце вчинення правопорушення, суть правопорушення викладена не у відповідності до диспозиції ч.2 ст.187 КУпАП. Також протокол містить виправлення, які не засвідчені належним чином.

Зокрема, в протоколі зазначено, що порушення мало місце 06.08.2020р. в 00.30 год., в той час, коли за зареєстрованою службою 102 інформацією адміністративне правопорушення скоєно ОСОБА_1 06.08.2020р. в 00.50 год., а протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 взагалі складено через добу - 07.08.2020р.

Тобто фактично протокол по адміністративне правопорушення містить суперечливі відомості про час скоєння ОСОБА_1 інкримінованого йому правопорушення.

Крім того, в протоколі працівник поліції посилається на ухвалу Хортицького районного суду (без зазначення дати та номеру) про призначення ОСОБА_1 адміністративного нагляду, в той час, коли додає до матеріалів справи ухвалу Запорізького районного суду Запорізької області ЄУН №317/1329/20 від 25.05.2020р. про встановлення ОСОБА_1 адміністративного нагляду.

Також суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 останнім не підписаний, відмітка про відмову від підписання протоколу відсутня, а письмові пояснення ОСОБА_1 , які долучені до матеріалів справи, не місять ні дати складання, ні особи, яка такі поясненні відібрала.

У зв`язку з цим суд вважає протокол про адміністративне правопорушення неналежним та недопустимим доказом.

Крім того, до протоколу не додані докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 вчинив дане адміністративне правопорушення повторно протягом року після накладання на нього адміністративного стягнення за ч.1 ст.187 КУпАП.

Так, до протоколу додано постанову судді Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 09.10.2020р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.187 КУпАП. Однак в даній справі ОСОБА_1 інкримінується адміністративне правопорушення, яке ним вчинено 06.08.2020р., тобто до накладання адміністративного стягнення за порушення правил адміністративного нагляду за ч.1 ст.187 КУпАП, а не після, що виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП.

Ухвалою судді Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 19.10.2020р. вказані матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.187 КУпАП повертались для належного оформлення до Хортицького ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області, але недоліки не усунені. У зв`язку з тим, що діючим законодавством не визначено порядок процесуальних дій у випадку неусунення недоліків в оформленні справи про адміністративне правопорушення, ця справа розглядається суддею по суті.

Визнання ОСОБА_1 в суді своєї вини у зазначеному правопорушенні суд не бере до уваги, оскільки факт визнання особою вини у вчиненні правопорушення не звільняє особу, яка виявила факт правопорушення, від доведення правомірності притягнення особи до відповідальності і відповідно не може бути достатнім доказом вчинення адміністративного правопорушення.

Таким чином, виходячи з вимог ст.62 Конституції України, ст.252,280 КУпАП, оцінивши обставини справи та надані докази, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП, у зв`язку з чим на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у цій справі слід закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.7,9,187,245,247,256,268,280,283 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративного правопорушення за ч.2 ст.187 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя М.В. Сидорова