Житомирський апеляційний суд
Справа №276/965/20 Головуючий у 1-й інст. Коваленко В. П.
Категорія ст.44-3 КУпАП Доповідач Слісарчук Я. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року м.Житомир

Суддя Житомирського апеляційного суду Слісарчук Я.А., за участю: секретаря судових засідань Кашенко Л.М., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за ст.44-3 КУпАП,

щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож. по АДРЕСА_1 , працюючої продавцем магазину «Кури гриль»,

в с т а н о в и в :

Постановою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.09.2020 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) грн.

Постановлено стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп.

Згідно постанови, 03.07.2020 року о 20 годині 40 хвилин в магазині "Кури Гриль", що в смт. Іршанськ по вул. Шевченка, 9, Хорошівсього району продавець ОСОБА_1 знаходилась за прилавком без індивідуального засобу, а саме: без медичної маски, чим порушила вимоги постанови № 392 від 20.05.2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширення на території України COVID -19», чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови, оскільки вважає, що вказаний строк вона пропустила з поважних причин, постанову суду скасувати, а справу закрити на підставі п.7 ст.247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП. Посилається на те, що працівники поліції не роз`яснювали їй права, передбачені ст.268 КУпАП та ст.63 КУ, а лише показали, де розписатись в протоколі про адміністративне правопорушення. Вказує, що цілий день в магазині вона працювала в захисній масці, було жарко в приміщенні тому вона її зняла. Посилається на те, що в період з 05.09.2020 по 08.09.2020 вона перебувала на лікуванні в КНП Іршанської селищної ради «Центр первинно медико-санітарної допомоги» і не могла повідомити про це в районний суд. Зазначає, що суд розглянув справу у її відсутність, чим порушив її право на захист. Посилається на те, що накладаючи на неї стягнення суд не врахував її сімейний стан, а саме те, що на її утриманні перебуває неповнолітня дочка, яка тяжко хворіє, а її щомісячний дохід складає 2361,50 грн. Зазначає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , яка просила задовольнити подану апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Апеляційний суд поновляє ОСОБА_1 строк на оскарження постанови суду, оскільки вважає, що вказаний строк вона пропустила з поважних причин.

Разом з тим, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

На переконання апеляційного суду, вказаних вимог закону суд першої інстанції, під час розгляду справи відносно ОСОБА_1 за ст.44-3 КУпАП, дотримався в повному обсязі.

17 березня 2020 року прийнято Закон України № 530-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким Кодекс України про адміністративні правопорушення (КУпАП) доповнено статтею 44-3 (Порушення правил щодо карантину людей), диспозицією якої охоплюються наступні дії (бездіяльність) - порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Відповідно до вимог ст.44-3 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами. Порушення правил щодо карантину людей тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Висновок суду першої інстанції про винуватість ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП, ґрунтується на наявних у матеріалах справи доказах, які були досліджені під час судового розгляду та яким надана належна правова оцінка.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 03.07.2020 серії АПР18 700358, 03.07.2020 року о 20 годині 40 хвилин в магазині "Кури Гриль", що в смт. Іршанськ по вул. Шевченка, 9, в магазині «Кури гриль» продавець ОСОБА_1 знаходилась за прилавком без індивідуального засобу захисту, а саме - без медичної маски, чим порушила вимоги постанови № 392 від 20.05.2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширення на території України COVID -19», чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.44-3 КУпАП. Вказані обставини підтверджуються відеозаписом, долученим до матеріалів справи. Даний протокол складений відповідно до вимог ст.256 КУпАП, посвідчений підписом посадової особи, яка складала протокол ДОП Хорошівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області лейтенантом поліції Яремчуком А.М., складений у присутності ОСОБА_1 та містить їх підписи. Будь-яких зауважень з приводу обставин, викладених у протоколі, ОСОБА_1 не зазначила. У графі «Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті порушення» ОСОБА_1 власноручно зазначила, що на той момент була без маски, оскільки не дозволяв температурний режим.

Доводи апеляційної скарги в частині порушення судом права на захист ОСОБА_1 , оскільки вона не була присутньою у судовому засіданні, апеляційний суд визнає безпідставними.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, судову повістку про виклик до суду на 07.09.2020, ОСОБА_1 вручено особисто 03.08.2020 року.

За таких обставин, суд розглянув справу за відсутності ОСОБА_1 , яка належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи, однак в судове засідання не з`явилася.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду з прав людини вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України» Європейський суд прийшов до висновку про те, що права скаржників на справедливий розгляд справи не були порушені у зв`язку з тим, що вони не проявляли належної зацікавленості у результатах розгляду їх справи протягом тривалого строку, не звертаючись до суду за інформацією щодо стану розгляду їх скарги, незважаючи на те, що суд не повідомив їх про винесене рішення, що й унеможливило їх звернення зі скаргою у встановлені законом строки. Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків

Крім того, в рішенні Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи практику ЄСПЛ, вимоги ч.2 ст.268 КУпАП, з метою недопущення необґрунтованого порушення строків розгляду справи та передбачених ст.38 КУпАП, строків накладення адміністративного стягнення, суд першої інстанції дійшов до висновку про можливість провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , враховуючи, що участь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст.44-3 КУпАП, згідно ч.3 ст.268 КУпАП, не є обов`язковою.

Вирішуючи питання про наявність у діях ОСОБА_1 складу вказаного адміністративного правопорушення, суд першої інстанції за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин справи, безпосередньо дослідивши усі надані докази, надав належну правову оцінку кожному доказу з точки зору їх достатності та допустимості для прийняття рішення про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції щодо наявності в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу вказаного адміністративного правопорушення, не спростовують. Не надано таких доказів і під час розгляду справи в апеляційному суді.

Накладаючи стягнення на ОСОБА_1 , суд врахував характер вчиненого правопорушення, дані про її особу, ступінь вини, майновий стан і обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність та наклав на неї стягнення у виді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією ст. ст.44-3 КУпАП.

Постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, а адміністративне стягнення накладено на ОСОБА_1 відповідно до вимог ст.ст.33-35 КУпАП щодо загальних правил накладення стягнення за адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.09.2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.09.2020 року щодо неї без зміни.

Постанова суду набирає законної сили негайно після її оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя: