Справа № 711/8084/20
Номер провадження 3/711/2604/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2020 року Суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Михальченко Ю.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Черкаській області, про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянина України, уродженця м. Черкаси та мешканця АДРЕСА_1 , працюючого адвокатом,

до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Придніпровського районного суду м.Черкаси знаходяться адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. ч.44-3 КУпАП.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу серії ГП № 110869, ОСОБА_1 19 листопада 2020 близько 05 год. 35 хв. за адресою: м. Черкаси, бул. Шевченка, 325, в кібер-клубі «Зарена», надавав свої послуги після 22.00 год., а саме розважальний заклад був відкритий та приймав відвідувачів, чим порушив вимогу п.п. 11 п. 10 КМУ № 641 від 22.07.2020 із змінами, за що передбачена відповідальність ст. 44-3 КУпАП.

Крім того, відповідно до протоколу серії ГП № 120360, ОСОБА_1 21 листопада 2020 року близько 15 год. 20 хв. за адресою: м. Черкаси, бул. Шевченка, 325, в інтернет-клубі «Зарена», а саме розважальний заклад, був відкритий та приймав відвідувачів, чим порушив вимогу п.п. 3 п. 15 КМУ №641 від 22.07.2020 із змінами, за що передбачена відповідальність ст. 44-3 КУпАП.

Крім того, відповідно до протоколу серії ГП № 110747, ОСОБА_1 22 листопада 2020 року близько 10 год. 20 хв. за адресою: м. Черкаси, бул. Шевченка, 325, в інтернет-клубі «Зарена», а саме розважальний заклад був відкритий та приймав відвідувачів, чим порушив вимогу п.п. 3 п. 15 КМУ №641 від 22.07.2020 із змінами, за що передбачена відповідальність ст. 44-3 КУпАП.

Крім того, відповідно до протоколу серії ГП № 291498, ОСОБА_1 22 листопада 2020 року близько 15 год. 00 хв. за адресою: м. Черкаси, бул. Шевченка, 325, в інтернет-клубі «Зарена», а саме розважальний заклад, був відкритий та приймав відвідувачів, чим порушив вимогу п.п. 3 п. 15 КМУ №641 від 22.07.2020 із змінами, за що передбачена відповідальність ст. 44-3 КУпАП.

Крім того, відповідно до протоколу серії ГП № 111150, ОСОБА_1 15 листопада 2020 року близько 13 год. 30 хв. за адресою: м. Черкаси, бул. Шевченка, 325, будучи адміністратором кібер-клубу «Зарена», не припинив роботу закладу та здійснював прийом відвідувачів, чим порушив вимогу п. 15 КМУ № 641 від 22.07.2020 із змінами, за що передбачена відповідальність ст. 44-3 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи смс-повідомленням, причину неявки суду не повідомив, з заявою про відкладення розгляду справи не звертався, що не перешкоджає розгляду справи.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Крушельницька М.Р. пояснила, що протоколи необґрунтовані та суперечить чинному законодавству України, складені з порушенням вимог ст. 256 КУпАП. Просила суд закрити провадження відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративних правопорушень.

Протоколи про адміністративні правопорушення надійшли до суду одночасно, тому розглядаються з дотриманням ст. 36 КУпАП

Заслухавши пояснення адвоката Крушельницької М.Р., дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані, зокрема, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, показаннями технічних приладів та засобів, що мають функції відеозапису, тощо.

Відповідно до ст.ст.252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг зобов`язані, зокрема, проводити розрахункові операції на повну суму покупки через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; видати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, розрахунковий документ встановленої форми на повну суму проведеної операції.

У статті 2 вказаного вище Закону визначено, що розрахунковий документ - це документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну.

В матерілах справи про адміністративні правопорушення, відсутні розрахункові документи, які свідчили про здійснення будь-яких операцій купівлі-продажу товарів/послуг. Крім того, у протоколах про адміністративні правопорушення чітко зазначено, про не проведення вилучення жодних речей (зокрема, таких як фіскальний чек).

Статтею 256 КУпАП визначено вимоги до змісту протоколу, зокрема в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно ст. 251 КУпАП службовими особами органів поліції повинно було здійснено вилучення товарних чеків на підтвердження фактів здійснення прийому громадян, опитано осіб, які згідно протоколу, знаходилися у приміщенні та встановлено інші обов`язкові обставини справи.

Стаття 44-3 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідеміологічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч.1 ст. 251 КУпАП).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права міститься, зокрема у постанові Верховного Суду України від 10.09.2013 року (справа № 21-183а13), також аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 25.11.2014 року у справі № 21-519а14.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовими особами, складання протоколу є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення.

За змістом вимог ст.256, ч.1 ст. 257 КУпАП, питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише у межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У справах «Малофеєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Ч. 2 ст. 251 КУпАП, передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

До матеріалів справи, які надійшли до суду, не додано доказів того, що ОСОБА_1 є безпосереднім суб`єктом господарювання, який здійснював вказану в протоколах діяльність та відповідає за режим роботи розважального закладу.

Захисником надано документи, які свідчать про те, що приміщення інтернет-клубу, в якому начебто вчинене правопорушення, перебуває у володінні іншої особи, а ОСОБА_1 надає цій особі юридичні послуги.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин: відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного приходжу до висновку про те, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36, 44-3, 247, 254, 256, 279, 283 КУпАП, Постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641, -

ПОСТАНОВИВ:

Справи про адміністративні правопорушення №711/8084/20, № 711/8175/20, № 711/8176/20, № 711/8177/20 та №711/8129/20 об`єднати в одне провадження та присвоїти №711/8084/20.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.44-3 КпАП України - закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Ю. В. Михальченко