Справа №333/6912/20
Провадження №3/333/2376/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

03 грудня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Холод Р.С., у відкритому судовому засіданні, у приміщенні Комунарського районного суду м. Запоріжжя, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, е працюючого, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №284248 від 15.11.2020 року, ОСОБА_1 15.11.2020 року о 00 год. 00 хв. у АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно колишньої дружини, чим завдав шкоди психологічному здоров`ю.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, не визнав та пояснив, що він разом із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 є його колишньою дружиною, з якою він розлучився, приблизно в 2014 році. Так як фактично і у нього, і у ОСОБА_2 вказана квартира є єдиним житлом та відсутні відповідні грошові кошти для придбання іншого житла, вони продовжують проживати разом. З приводу окремого проживання у нього з ОСОБА_2 часто виникають сварки. 14.11.2020 року його цілий день не було вдома. Коли прийшов увечері до вказаної квартири, знову розпочалася сварка з ОСОБА_2 , яка його почала виганять з квартири. Того вечора він колишню дружину не чіпав, не висловлювався на її адресу нецензурною лайкою, але лише виловлював свої думки з приводу того, що частина квартири також йому належить, і він нікуди не піде, так як відсутнє інше житло. Також, він зазначав, що у разі, якщо ОСОБА_2 сплатить йому 170 000 грн., за які можливо придбати квартиру, він тоді піде. Саме ОСОБА_2 під час сварки на нього кричала на висловлювалася нецензурною лайкою. Остання під час сварки викликала працівників поліції, які склали адміністративні протоколи відносно нього та ОСОБА_2 за вчинення домашнього насильства.

Крім того, у судовому засіданні були досліджені матеріали, долучені до протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 , а саме:

- рапорт працівника поліції щодо виїзду поліцейських за викликом на службу «102» за адресою: АДРЕСА_1 , згідно якого відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 були винесені тимчасові приписи;

- протокол прийняття заяви від ОСОБА_2 про вчинене відносно неї домашнє насильство з боку ОСОБА_3 15.11.2020 року, відповідно до якого ОСОБА_2 зазначила, що ОСОБА_3 вимагає у неї гроші у сумі 170 000 грн., ображає її нецензурною лайкою та погрожує розправою;

- письмові пояснення ОСОБА_2 , в яких остання вказала, що вона мешкає за адресою: АДРЕСА_1 з колишнім чоловіком ОСОБА_3 15.11.2020 року останній повернувся додому, почав з неї вимагати грошові кошти у сумі 170 000 грн., почав звинувачувати її у своїх хворобах, ображати та погрожував фізичною розправою;

- копія термінового заборонного припису стосовно кривдника ОСОБА_2 , яка згідно припису 15.11.2020 року о 00 год. 00 хв. вчинила домашнє насильство психологічного характеру відносно колишнього чоловіка ОСОБА_1 .

Розглянувши справу про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , враховуючи пояснення останнього, дослідивши матеріали справи, суддя дійшов до такого.

Нормами статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням є (проступок) протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно ч.1 ст.173-2 КУпАП вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї, - тягнуть за собою накладення штрафу від трьох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти відсотків заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`яти діб.

В даному випадку у протоколі про адміністративне правопорушення працівник поліції поліцейський УПП в Запорізькій області Оксова К. зазначила, що « ОСОБА_1 скоїв домашнє насильство психологічного характеру відносно колишньої дружини, чим завдав шкоду психологічному здоров`ю».

Згідно з положеннями ст.6 ч.1 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Спираючись на ці положення, а також на практику Європейського суду з прав людини, викладену у рішеннях від 09.06.2011 р. по справі «Лучанінова проти України», від 30.05.2013 р. по справі «Малофєєва проти Росії», від 20.09.2016 р. по справі «Карелін проти Росії», суддя приходить до переконання, що як і у кримінальному провадженні, так і у справі про адміністративне правопорушення, суддя, зберігаючи принцип неупередженості і безсторонності судового розгляду, не вправі самостійно, на шкоду особі змінювати формулювання правопорушення, викладене в протоколі про адміністративне правопорушення. Вказане формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В порушення вимог ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №284248 від 15.11.2020 року із викладеної працівником поліції суті адміністративного правопорушення не вбачається взагалі відносно кого вчинив ОСОБА_1 домашнє насильство, тобто вказано відносно колишньої дружини, але невідомо скільки останній має колишніх дружин.

Крім того, працівник поліції вказала, що ОСОБА_1 скоїв домашнє насильство психологічного характеру, але у чому воно виражалося, не конкретизовано.

Також, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 завдав шкоди психологічному здоров`ю. По-перше, невідомо чиєму здоров`ю він завдав шкоди, а по-друге, в матеріалах справи взагалі відсутні доказу того, що було завдано шкоду психологічному здоров`ю. Ні у протоколі про прийняття заяви, ні у письмових поясненнях ОСОБА_2 , вона не зазначає, що її психологічному здоров`ю було завдано шкоду.

Вважаю, що порушення, допущені під час складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №284248 від 15.11.2020 року відносно ОСОБА_1 має важливе значення в контексті реалізації права на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення.

Тобто, протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується із практикою та позицією ЄСПЛ.

За змістом закону (КУпАП), розгляд справи здійснюється лише щодо особи, відносно якої складений протокол та в межах цього протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ст. 62 Конституції України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, враховуючи встановлені під час судового розгляду вказані факти та викладені вище обставини, суддя вважає, що по справі відсутні належні докази, оцінивши які, можливо було б дійти до висновку стосовно винуватості ОСОБА_1 , тому є усі підстави стверджувати, що в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративне правопорушення провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності в діях особи складу адміністративного правопорушення. За таких обставин ця справа відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 7, 173-2, 245, 247, 251, 252, 266, 280 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.126 Кодексу України про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити на підставі п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Комунарський районний суд м. Запоріжжя особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя Р.С. Холод