П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.10.2020 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Придачук О.А., з участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П., особи, відносно якої складено протоколи про адміністративне правопорушення - ОСОБА_1 , прокурора - Цар І.І., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, начальника Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за частинами першою і другою статті 1727 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває адміністративна справа об`єднана в одне провадження за № 308/8496/20 про притягнення начальника Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 1727 КУпАП за неповідомлення про наявність у нього реального конфлікту інтересів у зв`язку з необхідністю прийняття рішення, закріпленого відповідними наказами про преміювання та встановлення надбавок, при реалізації повноважень щодо матеріального заохочення державного службовця, який є батьком чоловіка його доньки (сватом), чим порушено вимоги пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» та про притягнення начальника Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 1727 КУпАП у зв`язку з прийняттям рішення в умовах реального конфлікту інтересів при реалізації повноважень щодо матеріального заохочення державного службовця, який є батьком чоловіка його доньки (сватом), чим порушено вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Як убачається з протоколів №№30/106-30/139 ( всього 34 протоколи) про адміністративне правопорушення, складених уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції 19.08.2020 року, діяння ОСОБА_1 , який перебуваючи на посаді начальника Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», у приміщенні Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, реалізовуючи повноваження щодо матеріального заохочення державного службовця - завідувача ресурсно-господарського сектору ГУДМС ОСОБА_2 , який є батьком чоловіка його доньки (сватом), кваліфіковані уповноваженою на складання протоколів особою:

як неповідомлення про наявність у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів у зв`язку з необхідністю прийняття рішень, закріплених наказами

-від 26.10.2018 №186-ф «Про встановлення надбавки у жовтні 2018 року у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/126);

-від 27.11.2018 №198-ф «Про встановлення надбавки у листопаді 2018 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/124);

-від 22.12.2018 №204-ф «Про встановлення надбавки у грудні 2018 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/122);

-від 26.02.2019 №21-ф «Про встановлення надбавки у лютому 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/120);

-від 27.03.2019 №35-ф «Про встановлення надбавки у березні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/118);

-від 27.05.2019 №65-ф «Про встановлення надбавки у травні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/116);

-від 27.05.2019 № 66-ф «Про преміювання працівників у травні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол № 30/138);

-від 24.06.2019 №115-ф «Про встановлення надбавки у червні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/114);

-від 24.06.2019 №116-ф «Про преміювання працівників у червні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол № 30/136);

-від 25.07.2019 №166-ф «Про преміювання працівників у липні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол №30/134);

-від 25.07.2019 №167-ф «Про встановлення надбавки у липні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол № 30/112);

-від 28.08.2019 №198-ф «Про встановлення надбавки у серпні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/110);

-від 28.08.2019 №199-ф «Про преміювання працівників у серпні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол №30/132);

-від 24.09.2019 №243-ф «Про встановлення надбавки у вересні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/108);

-від 26.09.2019 №244-ф «Про преміювання працівників у вересні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол № 30/130);

-наказ від 16.10.2019 №252-ф «Про встановлення надбавки у жовтні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/106);

-від 28.10.2019 №255-ф «Про преміювання працівників у жовтні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол №30/128);

як прийняття ОСОБА_1 рішень в умовах реального конфлікту інтересів, закріплених наказами

-від 26.10.2018 №186-ф «Про встановлення надбавки у жовтні 2018 року у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №127);

-від 27.11.2018 №198-ф «Про встановлення надбавки у листопаді 2018 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/125);

-від 22.12.2018 №204-ф «Про встановлення надбавки у грудні 2018 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/123);

-від 26.02.2019 №21-ф «Про встановлення надбавки у лютому 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/121);

-від 27.03.2019 №35-ф «Про встановлення надбавки у березні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/119);

-від 27.05.2019 №65-ф «Про встановлення надбавки у травні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/117);

-від 27.05.2019 № 66-ф «Про преміювання працівників у травні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол № 30/139);

-від 24.06.2019 №115-ф «Про встановлення надбавки у червні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/115);

-від 24.06.2019 №116-ф «Про преміювання працівників у червні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол № 30/137);

-від 25.07.2019 №166-ф «Про преміювання працівників у липні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол №30/135);

-від 25.07.2019 №167-ф «Про встановлення надбавки у липні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол № 30/113);

-від 28.08.2019 №198-ф «Про встановлення надбавки у серпні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/111);

-від 28.08.2019 №199-ф «Про преміювання працівників у серпні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол №30/133);

-від 24.09.2019 №243-ф «Про встановлення надбавки у вересні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/109);

-від 26.09.2019 №244-ф «Про преміювання працівників у вересні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол № 30/131);

-від 16.10.2019 №252-ф «Про встановлення надбавки у жовтні 2019 року» у частині встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (протокол №30/107);

-від 28.10.2019 №255-ф «Про преміювання працівників у жовтні 2019 року» у частині преміювання завідувача ресурсно-господарського сектору (протокол №30/129).

У судовому засіданні ОСОБА_1 категорично заперечив наявність події та складу адміністративних правопорушень, свою вину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнав, наголошуючи на відсутності родинних відносин з державним службовцем ОСОБА_2 . Зазначив на незворотності дії редакції статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» щодо збільшення кола близьких осіб, віднесення до таких батька та мати дружини (чоловіка) сина (дочки) на події, які відбулися раніше; вважає, що висновки стосовно його винності у вчиненні правопорушень, сформульовані у протоколах, не відповідають дійсності, а зібрані та долучені до справи докази не доводять переконливість обставин, наведених у протоколах. Крім того, надав суду відомості щодо розміру стимулюючих виплат працівникам ГУ ДМС. , зокрема ОСОБА_2 .

Прокурор Цар І.І. у судовому засіданні підтримав обставини, викладені у протоколах, просив суд визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частинами першою та другою статті 1727 КУпАП .

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

За приписами статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з положеннями статті 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язані з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні. Водночас, усі обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Частиною першою статті 1727 КУпАП визначено відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Частина друга статті 1727 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Суб`єктом правопорушень у статті 1727 КУпАП є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Суб`єктивна сторона правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами першою та другою статті 1727 КУпАП, характеризується тим, що вони вчиняються умисно; особа, яка їх вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання та протидії корупції.

Об`єктивна сторона правопорушень, передбачених частинами першою та другою статті 1727 КУпАП, полягає у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Як встановлено у судовому засіданні ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Головного управління ДМС України в Закарпатській області з 13 жовтня 2011 року згідно з наказом Державної міграційної служби України від 13.10.2011 № 277-к «Про призначення ОСОБА_1 ».

Відповідно до частини другої статті 6 Закону України «Про державну службу» посади керівників та заступників керівників державних органів, юрисдикція яких поширюється на територію однієї або кількох областей, належать до категорія «Б».

ОСОБА_1 , за займаною ним посадою начальника Головного управління ДМС відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є особою, уповноваженою на виконання функцій держави, на яку поширюється дія цього Закону, повинен дотримуватися вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, встановлених статтею 28 Закону, а відповідно до примітки у статті 1727 КУпАП - може бути суб`єктом правопорушень, регламентованих даною статтею.

Відповідно до наказу Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області від 11.09.2018 № 126-к «Про призначення ОСОБА_2 » ОСОБА_2 прийнято на роботу та з 12 вересня 2018 року призначено на посаду завідувача ресурсно-господарського сектору ГУДМС як такого, що пройшов конкурсний відбір на зазначену посаду.

Згідно з наказом Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області від 12.11.2019 № 196-к «Про звільнення ОСОБА_2 » останнього звільнено з посади завідувача ресурсно-господарського сектору ГУДМС 14 листопада 2019 року за власним бажанням на підставі заяви ОСОБА_3 від 01.11.2019 року.

За період роботи ОСОБА_2 у 2018-2019 роках останнього заохочено згідно з наступними наказами, підписаними начальником Головного управління ДМС України в Закарпатській області:

1.)від 26.10.2018 №186-ф «Про встановлення надбавки у жовтні 2018 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 45 %);

2.)від 27.11.2018 №198-ф «Про встановлення надбавки у листопаді 2018 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 15 %);

3.)від 22.12.2018 №204-ф «Про встановлення надбавки у грудні 2018 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 80 %);

4.)від 26.02.2019 №21-ф «Про встановлення надбавки у лютому 2019 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 45 % - по загальному фонду; 140% - по спеціальному фонду);

5.)від 27.03.2019 №35-ф «Про встановлення надбавки у березні 2019 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 50 % - по загальному фонду; 130% - по спеціальному фонду);

6.)від 27.05.2019 №65-ф «Про встановлення надбавки у травні 2019 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 10 % - по загальному фонду; 80% - по спеціальному фонду);

7.)від 27.05.2019 №66-ф «Про преміювання працівників у травні 2019 року» (відсоток премії до посадового окладу завідувача ресурсно-господарського сектору: 15 % - по загальному фонду);

8.)від 24.06.2019 №115-ф «Про встановлення надбавки у червні 2019 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 0 % - по загальному фонду; 160% - по спеціальному фонду);

9.)від 24.06.2019 №116-ф «Про преміювання працівників у червні 2019 року» (відсоток премії до посадового окладу завідувача ресурсно-господарського сектору: 15 % - по спеціальному фонду);

10.)від 25.07.2019 №166-ф «Про преміювання працівників у липні 2019 року» (відсоток премії до посадового окладу завідувача ресурсно-господарського сектору: 15 % - по загальному фонду);

11.)від 25.07.2019 №167-ф «Про встановлення надбавки у липні 2019 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 0 % - по загальному фонду; 120% - по спеціальному фонду);

12.)від 28.08.2019 №198-ф «Про встановлення надбавки у серпні 2019 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 0 % - по загальному фонду; 140% - по спеціальному фонду);

13.)від 28.08.2019 №199-ф «Про преміювання працівників у серпні 2019 року» (відсоток премії до посадового окладу завідувача ресурсно-господарського сектору: 15 % - по спеціальному фонду);

14.)від 24.09.2019 №243-ф «Про встановлення надбавки у вересні 2019 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 20 % - по загальному фонду; 180% - по спеціальному фонду);

15.)від 26.09.2019 №244-ф «Про преміювання працівників у вересні 2019 року» (відсоток премії до посадового окладу завідувача ресурсно-господарського сектору: 15 % - по загальному фонду);

16.)від 16.10.2019 №252-ф «Про встановлення надбавки у жовтні 2019 року» - встановлення надбавки за інтенсивність праці завідувачу ресурсно-господарського сектору (відсоток надбавки до посадового окладу: 40 % - по загальному фонду; 120% - по спеціальному фонду);

17.)від 28.10.2019 №255-ф «Про преміювання працівників у жовтні 2019 року» (відсоток премії до посадового окладу завідувача ресурсно-господарського сектору: 15 % - по загальному фонду).

Суддею встановлено, що відповідно до інформації Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян наявні актові записи:

№ 31 про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складений 18.08.1988 виконавчим комітетом Тур`є-Реметівської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, батьком якого є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

№ 1885 про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складений 12.03.1991 міським відділом реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції, батьком якої є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

№ 534 про шлюб ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складений 05.08.2017 Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ).

Відповідно до примітки статті 1727 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Для визначення наявності фактів неповідомлення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, про наявність реального конфлікту інтересів, а також прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів, суду необхідно встановити:

наявність службових повноважень на прийняття рішення;

чітко сформульований приватний інтерес;

наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими повноваженнями;

у чому полягає протиріччя, де знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на доброчесність, об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Наявність службових повноважень ОСОБА_1 на прийняття рішень щодо заохочення державних службовців Головного управління ДМС України в Закарпатській області, зокрема ОСОБА_2 , регламентовано Законом України «Про державну службу». Також правомочність на встановлення стимулюючих виплат (надбавки за інтенсивність праці) визначена пунктом 14 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII, Постановою Кабінету Міністрів України «Питання оплати праці працівників державних органів» від 18.01.2017 року № 15, якою затверджено Положення про застосування стимулюючих виплат державним службовцям, що визначає можливість встановити за умов ініціативності у роботі та терміновості виконання завдань надбавку за інтенсивність праці в межах економії фонду оплати праці.

Крім того, на підтвердження службових повноважень щодо встановлення надбавок та премії до протоколів про адміністративне правопорушення долучено:

- Положення про Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, затверджене наказом Державної міграційної служби України від 18.07.2011 № 28 (у редакції наказу Державної міграційної служби України від 14.02.2015 № 19) (далі - Положення), відповідно до пункту 11.6 якого начальник ГУДМС призначає на посади та звільняє з посад інших державних службовців та працівників, присвоює їм ранги державних службовців, приймає рішення щодо їх заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності (крім своїх заступників);

- Положення про надання грошової допомоги та встановлення надбавок та доплат до посадових окладів працівникам ГУДМС України в Закарпатській області, затверджене наказом ГУДМС від 07.07.2017 № 28аг;

- Положення про преміювання державних службовців Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, затверджене наказом ГУДМС від 12.04.2019 № 53, згідно з пунктом 12.1 якого начальник ГУДМС визначає розмір місячної премії керівників самостійних структурних підрозділів ГУДМС.

При дослідженні аналітичної довідки, долученої до письмових пояснень ОСОБА_1 від 05.10.2020, суддею не встановлено обставини надання будь-яких переваг державному службовцю у частині збільшення розміру як надбавки, так і премії відносно інших працівників Головного управління, що не підтверджується і матеріалами справи.

Щодо формулювання у протоколах про адміністративні правопорушення приватного інтересу у ОСОБА_1 суд критично оцінює висновок про його наявність, оскільки жодними доказами такий не підтверджений.

Так, у протоколах про адміністративні правопорушення стверджується, що з моменту реєстрації 05.08.2017 шлюбу між донькою ОСОБА_1 та сином ОСОБА_2 у них виникли родинні стосунки, оскільки кожен з них є батьком одного з подружжя, тобто сватами один одному.

Відтак, за висновком уповноваженої на складання протоколів про адміністративне правопорушення особи начальник ГУДМС ОСОБА_1 під час реалізації своїх службових повноважень щодо матеріального заохочення державних службовців ГУДМС, мав приватний інтерес, зумовлений родинними стосунками, який полягав у бажанні покращити матеріальне становище завідувача ресурсно-господарського сектору ГУДМС ОСОБА_2 , який є його сватом, шляхом надання йому матеріальних благ, зокрема встановлення надбавок та премій.

Матеріалами справи не підтверджено наявність особистих, сімейних, дружніх чи інших позаслужбових стосунків ОСОБА_1 зі ОСОБА_2 , внаслідок яких міг виникнути приватний інтерес, зокрема, фінансові чи матеріальні, немайнові інтереси або такі інтереси, які дають службовій особі пряму особисту вигоду.

Виходячи з положень Цивільного кодексу України (статті 68, 1260-1266) поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення, що підтверджується змістом статті 1265 ЦК України. У відповідності до частини другої статті 1265 ЦК України ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Отже, родичами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, у розумінні статті 68 ЦК України близькі родичі - це батьки, діти, брати, сестри, а за змістом статей 1260-1266 ЦК України до родичів слід віднести також - бабу, діда, прабабу, прадіда, внуків, правнуків, брата, сестру, двоюрідних братів і сестер, тітку, дядька, племінницю, племінника. До родичів за походженням прирівнюються також усиновлений та усиновлювач.

Згідно з частиною четвертою статті 2 Сімейного кодексу України цей кодекс не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням. Конструкцією «родичі за походженням», «сімейні (родинні) відносини» оперує частина друга статті 9 СК України, стаття 23 СК України, за приписами якої згадуються родичі прямої лінії споріднення. «Родичі за походженням» згадуються також у частині третій статті 232 СК України, якою визначено правові наслідки усиновлення. У розділі V СК України регламентовані права та обов`язки інших членів сім`ї та родичів.

Системний аналіз вищенаведених норм законодавства не дає підстав зробити висновок судді про наявність ступен ю родинного зв`язку між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а відповідно і родинних відносин («родинних стосунків» як зазначено у протоколах) між особою, що притягається до адміністративної відповідальності та батьком чоловіка його доньки, кожен з яких є батьком одного з подружжя, тобто сватами один одному.

Суддя не погоджується з твердженням уповноваженої на складання протоколів особи щодо того, що «…у начальника ГУДМС ОСОБА_1 виник конфлікт інтересів у зв`язку зі спільною роботою зі сватом ОСОБА_2 із моменту призначення останнього на посаду завідувача ресурсно-господарського сектору ГУДМС у вересні 2018 року, а не з часу внесення змін до Закону України «Про запобігання корупції» від 02.10.2019, оскільки приватний інтерес може зумовлюватися особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, зокрема, але не виключно, стосунками з близькими особами…» з огляду на наступне.

18 жовтня 2019 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення ефективності інституційного механізму запобігання корупції» від 02.10.2019 № 140-IX, яким викладено у редакції абзац четвертий частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» і до близьких осіб віднесено батька та мати дружини (чоловіка) сина (дочки).

Позицію щодо неможливості ретроспективної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів неодноразово висловлював Конституційний Суд України при тлумаченні змісту статті 58 Конституції України, зокрема, у рішеннях від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, за висновком якого закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом. При цьому, у положеннях статті 58 Конституції України закріплений виняток з даного правила щодо зворотної дії закону, а саме, коли закони та інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відтак, не можна ототожнювати поняття «сім`я», «родичі», «близькі особи» з метою можливості застосування положень Закону України «Про запобігання корупції».

Разом з тим, не будь-яка суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями створює конфлікт інтересів, оскільки особистий інтерес особи та її представницькі повноваження можуть не суперечити один одному. Водночас, конфлікт інтересів має місце тоді, коли суперечність фактично вплинула на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень під час виконання наданих особі службових повноважень.

З матеріалів справи не вбачається будь-яких суперечностей під час прийняття рішень щодо заохочення державного службовця, які могли бути викликані «родинними інтересами» як стверджується у протоколах, за умови, що ці інтереси здатні з певною вірогідністю реально спричинити неналежний вплив на виконання службовою особою своїх службових повноважень.

У протоколах про адміністративні правопорушення тільки констатовано, що «…між приватним інтересом начальника ГУДМС ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями, пов`язаними із прийняттям рішення щодо заохоченням підпорядкованих йому співробітників, зокрема свата ОСОБА_2 , виникла суперечність, яка вплинула на об`єктивність та неупередженість прийняття відповідного рішення щодо преміювання ОСОБА_2 …» та наголошено, що «…зазначена суперечність полягала в тому, що, з одного боку, в ОСОБА_1 наявний приватний інтерес, зумовлений родинними стосунками із сватом ОСОБА_2 , а з іншого - ОСОБА_1 як начальник ГУДМС та керівник державної служби ГУДМС, має об`єктивно та неупереджено виконувати свої посадові обов`язки, у тому числі стосовно прийняття рішень щодо заохочення державних службовців ГУДМС, при цьому об`єктивно оцінювати внесок кожного, зокрема завідувача ресурсно-господарського сектору ГУДМС ОСОБА_2 , з яким його пов`язують сімейні стосунки, у загальний результат роботи очолюваного ним державного органу…».

З матеріалів справи не встановлено наявність порушення прав громадян, а також підприємств, установ, організацій внаслідок діянь, що кваліфікуються як пов`язані з корупцією, будь-яких збитків, що завдані державі.

Згідно зі статтею 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Водночас, жодного доказу на встановлення наявності вини особи, що притягається до адміністративної відповідальності, та її форми до матеріалів справи не долучено.

Методичними рекомендаціями щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затвердженими рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 №839, визначено, що реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень (абзац тринадцятий частини першої статті 1 Закону).

Тобто складовими конфлікту інтересів (реального, потенційного) є:

приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий), службові/представницькі повноваження (безпосередні та загальнослужбові), а співвідношення вказаних складових спричиняє виникнення:

реального конфлікту інтересів - приватний інтерес суперечить службовим/представницьким повноваженням, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

потенційного конфлікту інтересів - у сфері службових/ представницьких повноважень наявний приватний інтерес, що може за настанні певних обставин у майбутньому вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Як зазначив Вищий спеціалізований суд з розгляду цивільних і кримінальних справ у роз`ясненнях № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати, зокрема, у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дій, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність приватного інтересу; наявність суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями; наявність повноважень на прийняття рішення; наявність реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення.

Протоколи про адміністративне правопорушення за №30/106-30/139 (всього 34 протоколи), складених 19.08.2020 відносно начальника Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області ОСОБА_1 , не відображають сукупності фактів для констатації висновку про наявність реального конфлікту інтересів.

Частиною третьою статті 62 Конституції України гарантовано принцип, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Викладені у протоколах про адміністративне правопорушення за №30/106-30/139 ( всього 34 протоколи) обставини ґрунтуються на припущеннях, а сформульовані висновки не підтверджені належними та допустимими доказами.

Виходячи з вищенаведеного, суддя, оцінивши докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням і з точки зору належності, допустимості та достатності для висновку про вчинення особою адміністративних правопорушень, дійшов висновку, про відсутність події та складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами першою і другою статті 1727 КУпАП.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 172-7, 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені частинами першою і другою статті 1727 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.А. Придачук