Справа № 589/1969/20
Провадження № 3/589/865/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Литвинко Т.В., з участю особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 та її захисника Глуха М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Шостка матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 22 червня 2020 року серії АПР18 № 703260, 22 червня 2020 року близько 16:00 год. ОСОБА_1 , будучи фізичною особою підприємцем та здійснюючи торгівельну діяльність в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_2 , в робочий час перебувала без вдягнутої на обличчя захисної маски, перебуваючи у вказаному магазині, чим порушила постанову КМУ №500 від 17.06.2020 року п.п. 1 п. 3, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та її захисник Глух М.В. просили закрити справу, зважаючи на відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно з положеннями ст. ст. 245, 280 КУпАП, суд, керуючись принципами всебічності, повноти, об`єктивності та законності, при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 44-3 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Слід відмітити, що вказана норма носить бланкетний характер і передбачає відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, передбачених, зокрема, іншими актами законодавства, а тому потребує обов`язкової вказівки у протоколі про конкретну заборону/обмеження, регламентовану поведінку, визначені відповідним пунктом (підпунктом) нормативно-правового акту, яким установлюється правила карантину, і які саме порушила особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Так, при складені протоколу працівником поліції зазначено, що ОСОБА_1 порушила приписи п.п. 1 п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 року №500, однак вказана постанова сама по собі не встановлює правила поведінки під час карантину, нею лише були внесені зміни в постанову Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Поряд з цим, постанова Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 року №500 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» не містить такого пункту, порушення якого інкримінується ОСОБА_1 .

Тобто, в протоколі про адміністративне правопорушення по суті не вказано конкретну норму закону (підзаконного акту), яку порушила ОСОБА_1 .

При цьому, слід зазначити, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі кваліфікацію адміністративного правопорушення, фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді.

Зокрема, Європейський суд з прав людини у справах «Малофеева проти Pocії» рішення від 30.05.2013 року заява №36673/04) та «Карелін проти Pocії» заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року), зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Крім того, в межах даної справи слід звернути увагу і на таке.

Згідно ст. 251 КУпАП для того, щоб стверджувати, що мало місце вчинення адміністративного правопорушення та, що конкретна особа винна у його вчиненні, мають бути надані належні, достатні і допустимі докази.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, в підтвердження викладених в протоколі обставин, працівниками поліції надано лише письмові пояснення самої ОСОБА_2 , в яких остання по суті заперечила факт вчинення правопорушення.

Будь-яких інших доказів до матеріалів справи не долучено.

Таким чином, з урахування сукупності вищенаведених доводів, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Пунктом 1 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження в справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44-3, 245, 247, 251, 280, 283, 284 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області Т.В.Литвинко