Справа №443/1289/20
Провадження №3/443/1175/20
ПОСТАНОВА

іменем України

15 жовтня 2020 року місто ЖидачівСуддя

Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від управління державного агентства рибного господарства у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера

ч.4 ст. 85 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 06.09.2020 близько 11 год. 00 хв. на водоймі Подорожнянський рудний кар`єр поблизу с. Подорожнє Жидачівського району Львівської області здійснював лов риби сіткою ставною, довжиною 30м, висотою 1 м, розмір вічка 30х30 мм, з матеріалу жилка, порушивши п. 3.15 Правил спортивного і любительського рибальства, чим вчинив правопорушення передбачене ч.4 ст.85 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, не з`явився. Згідно відмітки засобу зв`язку «Укрпошта», 28.09.2020 правопорушник отримав судову повістку особисто.

Зважаючи на сповіщення ОСОБА_1 про розгляд адміністративних матеріалів, судом вирішено провести розгляд справи у його відсутності, що не суперечить правовим приписам ч.2 ст.268 КУпАП.

До вказаних висновків суд прийшов, зокрема виходячи і з наступного.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Вирішуючи питання про розгляд справи у відсутності ОСОБА_1 , суд враховує, що останній був добре обізнаний з фактом складення на нього протоколу про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП та датою та часом розгляду справи. Слід звернути увагу на той факт, що останній не заявляв жодних клопотань до суду про витребування доказів, виклик свідків і не висловлював своїх міркувань щодо законності складення на нього протоколу.

Зважаючи на те, що судом вжито усіх необхідних заходів для повного та всебічного з`ясування обставин справи, підстав для скерування справи для додаткового оформлення суддя не вбачає, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також враховуючи закінчення строків притягнення особи до відповідальності, суд вважає, що слід вирішити справу у відсутності ОСОБА_1 та в межах тих доказів, які містяться у матеріалах справи та долучені до протоколу про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, виходячи з наступного.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення, згідно зі ст. 245 КУпАП, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи з дотриманням процесуальної форми її розгляду.

Відповідно до диспозиції ч. 4 ст. 85 КУпАП адміністративним правопорушенням є грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Приписами п. 3.15 Правила любительського і спортивного рибальства затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України 15.02.1999 № 19 встановлено заборону щодо лову водних живих ресурсі в із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм;

Вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні, доведена протоколом про адміністративне правопорушення від 06.09.2020 р. № 0254; описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів вилучених у порушника та карточкою вилучених знарядь лову, а саме: сіткою ставною, довжиною 30м, висотою 1 м, розмір вічка 30х30 мм, виготовленої із жилки у кількості 1 (одна) штука, довідкою про величину заподіяної шкоди внаслідок незаконного промислу, згідно якою правопорушником виловлено наступні види риб: лин у кількості 1 штука, краснопірка у кількості 4 штуки, щука у кількості 1 штука, які підтверджують обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення.

Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини, суду не надано, тому вищевикладені докази суд вважає належними та допустимими, а в своїй сукупності достатніми.

Таким чином, вважаю доведеним факт вчинення ОСОБА_1 грубого порушення правил рибальства, тому його дії вірно кваліфіковані як адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Зазначені докази вважаю належними та допустимими, а в своїй сукупності достатніми. Доказів, які б спростовували вищевикладені обставини, суду не надано.

Призначаючи адміністративне стягнення ОСОБА_1 враховую характер вчиненого ним правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини у вчиненому правопорушенні, передбаченому ч.4 ст. 85 КУпАП, яка доведена повністю, а тому відносно ОСОБА_1 слід обрати адміністративне стягнення в межах санкції ч.4 ст.85 КУпАП у вигляді штрафу з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, а саме: сітки ставної, довжиною 30м, висотою 1 м, розмір вічка 30х30 мм, виготовленої із жилки у кількості 1 (одна) штука та незаконно добутих водних живих ресурсів, а саме: лин (17х7) у кількості 1 (одна) штука, краснопірка (17х1) у кількості 4 (чотири) штуки, щука (17х20) у кількості 1 (одна) штука.

Застосування судом до ОСОБА_1 такого адміністративного стягнення є необхідним для досягнення мети, визначеної ст. 23 КУпАП.

Згідно з довідкою Управління державного агентства рибного господарства у Львівській області ОСОБА_1 внаслідок незаконного лову риби заподіяв майнову шкоду на суму 527,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди.

Згідно ч. 3 ст. 40 КУпАП в інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Оскільки правопорушенням було завдано шкоду саме Державі, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, то збитки за даною постановою стягненню не підлягають; питання про стягнення з порушника заподіяної ним шкоди рибним ресурсам держави, відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, може бути вирішено судом в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст. 23, 33, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, і накласти стягнення у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, а саме: сітки ставної, довжиною 30м, висотою 1 м, розмір вічка 30х30 мм, виготовленої із жилки у кількості 1 (одна) штука та незаконно добутих водних живих ресурсів, а саме: лин (17х7) у кількості 1 (одна) штука, краснопірка (17х1) у кількості 4 (чотири) штуки, щука (17х20) у кількості 1 (одна) штука.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до вимог ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу в установлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Р.Г. Равлінко