Справа № 456/5082/20
Провадження № 3/456/3032/2020
ПОСТАНОВА

іменем України

18 грудня 2020 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Гула Л. В. , розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління Держпраці у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки с. Рудники Миколаївського району Львівської області, працюючої керівником відділу персоналу ТзОВ «Леоні Ваеринг Системс УА ГмбХ»,

за ч. 1 ст. 41 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

13.11.2020 о 13:10 під час проведення інспекційного відвідування ТзОВ «Леоні Ваеринг Системс УА ГмбХ» виявлено порушення ОСОБА_1 , яка обіймає посаду керівника відділу персоналу ТзОВ «Леоні Ваеринг Системс УА ГмбХ» (далі- Товариства), вимог законодавства про працю, а саме: порушення вимог статті 71 КЗпП України відповідно до наказу адміністрації ТзОВ «Леоні Ваеринг Системс УА ГмбХ» від 18.09.2020 № Г-182 «Про вихід на роботу окремих правників у вихідний день» у зв`язку із виробничою необхідністю та виконання наперед непередбачуваних робіт працівниками залучено до роботи у вихідний день 19.09.2020 працівників Товариства згідно з поданими керівниками службових дописів №№ 1572-1576, №№ 1579-1581, № 1586, № 1587 від 18.09.2020, №№ 1588-1590, № 1582, № 1595 від 18.09.2020, №№ 1591, 1594, 1596 від 18.09.2020 та відповідно до наказу від 18.09.2020 № Г-183 «Про вихід на роботу окремих правників у вихідний день» залучено до роботи у вихідний день 19.09.2020 працівників товариства згідно з поданими керівниками службових дописів №№ 1554-1565, 1566-1569, 1577, 1578, 1471, 1573, 1584, 1585, 1597-1615, 1570, 1582, 1583 від 18.09.2020, в яких проставлено підписи залучених працівників. Зазначені накази підписано директором комерційним ОСОБА_2 , однак у графі «погоджено» відсутній підпис голови профспілкової організації В.Горби, що свідчить про порушення вимог статті 71 КЗпПУ в частині залучення працівників до роботи у вихідний день без дозволу виборного органу профспілкової організації, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 41 КУпАП.

ОСОБА_1 на виклик суду не з`явилася, хоча була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи відповідно до положень ст. 268, 277-2 КУпАП, про причини неявки не повідомила, подавши через канцелярію суду письмові пояснення, в яких свою вину заперечила. Крім цього, зазначила, що 17.09.2020 головою профкому Товариства отримано відповідне подання на погодження роботи окремих працівників у вихідний день (суботу 19.09.2020), відповідь на яке отримано тільки через 2 дні після фактичного виходу деяких працівників на роботу у вихідний день 19.09.2020. Вказала, що в даний час суттєво збільшилась кількість замовлень, у зв`язку з чим виникає необхідність залучення окремих працівників до роботи у вихідні дні. Товариство завжди звертається до профспілки за відповідним погодженням, при цьому у всіх випадках залучення до роботи у вихідний день здійснюється за письмової згоди працівників, які самі зацікавлені в цьому, оскільки це позитивно впливає на рівень їхнього доходу,так як робота у вихідні дні оплачується в подвійному розмірі, а тому просила провадження у справі закрити у зв`язку із відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши протокол про адміністративне правопорушення та дослідивши долучені до нього матеріали, ознайомившись із поясненнями ОСОБА_1 та долученими до них документами, приходжу до висновку, що незважаючи на невизнання вини в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 41 КУпАП адміністративним правопорушенням є порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України "Про звернення громадян", або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю.

Відповідно до ст. 71 КЗпПУ робота у вихідні дні забороняється. Залучення окремих працівників до роботи у ці дні допускається тільки з дозволу виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) підприємства, установи, організації і лише у виняткових випадках, що визначаються законодавством і в частині другій цієї статті. Залучення окремих працівників до роботи у вихідні дні допускається в таких виняткових випадках: 1) для відвернення або ліквідації наслідків стихійного лиха, епідемій, епізоотій, виробничих аварій і негайного усунення їх наслідків; 2) для відвернення нещасних випадків, які ставлять або можуть поставити під загрозу життя чи нормальні життєві умови людей, загибелі або псування майна; 3) для виконання невідкладних, наперед не передбачених робіт, від негайного виконання яких залежить у дальшому нормальна робота підприємства, установи, організації в цілому або їх окремих підрозділів; 4) для виконання невідкладних вантажно-розвантажувальних робіт з метою запобігання або усунення простою рухомого складу чи скупчення вантажів у пунктах відправлення і призначення. Залучення працівників до роботи у вихідні дні провадиться за письмовим наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні доведена протоколом про адміністративне правопорушення № ЛВ26623/460/АВ/П/ПТ від 13.11.2020; актом інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовую найману працю, № ЛВ26623/460/АВ та інформаційною довідкою до акту № ЛВ26623/460/АВ від 13.11.2020; копіями наказів від 18.09.2020 № Г-183 і № Г-182 «Про вихід на роботу окремих правників у вихідний день», які підтверджують обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення;

Вищевикладені докази є належними та допустимими, а в своїй сукупності достатніми.

Суд критично оцінює доводи ОСОБА_1 , наведені в поданих письмових поясненнях, про відсутність у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП, оскільки такі спростовуються матеріалами справи та розцінюються як такі, що надані з метою уникнення відповідальності за вчинене правопорушення.

Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини, суду не надано, тому вищевикладені докази суд вважає належними та допустимими, а в своїй сукупності достатніми.

Таким чином, суд всебічно, повно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, вважає, що дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані як адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно зі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Статтею 22 КУпАП передбачено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Під малозначністю вчинення адміністративного правопорушення слід розуміти такі дії, які в результаті їх вчинення не спричинили значної шкоди охоронюваним законом інтересам.

Тобто, при розгляді справи суд зобов`язаний перевірити всі обставини адміністративного правопорушення, оцінити його наслідки, переконатися, що внаслідок його вчинення не завдана значна шкода окремим громадянам або суспільству, дослідити обстановку, в якій вчинене порушення, особу порушника, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, тощо. Аналіз та правова оцінка зазначених даних дозволяють вирішити питання про звільнення порушника від адміністративної відповідальності й можливість обмежитися усним зауваженням.

На думку суду, вказане порушення, вчинене ОСОБА_1 , не є грубим, шкідливих наслідків від нього не настало. Судом враховано, що залучення працівників до роботи у вихідний день було здійснено за їх письмової згоди та зумовлено необхідністю виконання невідкладних, наперед не передбачених робіт, від негайного виконання яких залежить у дальшому нормальна робота підприємства. Правопорушення ОСОБА_1 вчинено не умисно, що підтверджується її письмовими поясненними, наявними в матеріалах справи.

Враховуючи вищенаведене, суддя дійшов висновку про малозначність вчиненого правопорушення, а тому в даному конкретному випадку вважає можливим звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням на підставі ст. 22 КУпАП.

Керуючись ст. 23, 33, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ч.1 ст. 41 КУпАП, та звільнити її від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 41 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Л.В.Гула