справа №619/504/20
провадження №3/619/176/20
Постанова

іменем України

12 лютого 2020 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Кононихіна Н.Ю., розглянув матеріали, які надійшли від заступника начальника Дергачівського відділу поліції ГУНП в Харківській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого: АДРЕСА_1 ;

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

встановив

11 лютого 2020 року ДОП СППП Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції Завальним Павлом Сергійовичем було складено протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 616960 згідно якого 01 лютого 2020 року близько 11 год. 10 хв. ОСОБА_1 знаходячись у громадському місці, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , образливо чіплявся до громадян, висловлювався нецензурною лайкою, намагався пошкодити майно громадян, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

При підготовці до розгляду справи, суддею встановлено наступне.

Статтею 256 КУпАП встановлені вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення. Зокрема у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Частиною 1 ст. 269 КУпАП передбачено, що потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду.

При цьому в протоколі про адміністративне правопорушення від 11.02.2020 року серії АПР18 616960 потерпілим вказаний ОСОБА_2 та представником від ПП «Партія Шарія» ОСОБА_3 . Однак, із складу і обставин адміністративного правопорушення не зрозуміло - яку саме матеріальну шкоду понесла ПП «Партія Шарія», а яку матеріальну та моральну шкоду спричинено потерпілому ОСОБА_2 , тим більше, що представник ПП «Партія Шарія» ОСОБА_3 допитаний по справі у якості свідка, що виключає притягнення його у якості потерпілого як представника громадської організації.

З матеріалів справи вбачається, що по даному факту були допитані свідки, що підтверджується копіями протоколів допиту свідків, однак всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення прізвища та адреси свідків не зазначені.

Крім того, суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції.

При вирішенні питання щодо повернення справи дня належного оформлення суд керується положеннями п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 23.12.2005 зі змінами, внесеними Постановою Пленуму Верховного Суду України №18 від 19.12.2008, де зазначено: «Визнати правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення».

За таких умов та враховуючи, що фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи є неповними та суперечать фактичним обставинам справи, суддя приходить до висновку про необхідність повернення адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_1 до Дергачівського відділу поліції ГУНП в Харківській області для належного оформлення.

Конституційний Суд України у рішення №2-рп/2015 від 31.03.2015 роз`яснив, що положення ч.2 ст.294 КУпАП щодо оскарження в апеляційному порядку постанови судді у справі про адміністративне правопорушення в аспекті конституційного звернення необхідно розуміти так, що в апеляційному порядку може бути оскаржена лише та постанова судді у справі про адміністративне правопорушення, ухвалення якої передбачене ч.1 ст.284 цього кодексу, а саме: про накладення адміністративного стягнення, про застосування заходів впливу, встановлених у статті 24-1 цього кодексу, про закриття справи.

Керуючись ст. 256, 278, 280 КУпАП, суддя -

постановив

Адміністративний матеріал щодо ОСОБА_1 за фактом скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП повернути до Дергачівського відділу поліції ГУНП в Харківській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Кононихіна