ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" листопада 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: судді - Божко В.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Київського ВП ГУ НП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи: не відомо), мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст. 164 КУпАП, -
Згідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 05.09.2020 р. серії ВАБ№ 316404, ОСОБА_1 05.09.2020 р. в м. Харкові по вул. Омурська, 1, Т.П. № 7 ТЦ Барабашова, здійснював підприємницьку діяльність без відповідних документів.
Дії ОСОБА_1 кваліфіковано як вчинення правопорушення, передбаченого ст. 164 ч.1 КУпАП.
У судове засідання ОСОБА_1 , не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлена належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Згідно ст. 268 КУпАП суд вважає можливим розглянути справу за його відсутності.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження в зазначеній справі з наступних підстав.
Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. В ньому, зокрема, повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, які наведені на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.
Статтею 164 ч. 1 КУпАП України передбачено адміністративну відповідальність за порушення порядку провадження господарської діяльності.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається в здійсненні діяльності, яка містить ознаки підприємницької, без державної реєстрації, як суб`єкта підприємницької діяльності.
Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу.
Істотною ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, є не тільки факт реалізації певної продукції за винагороду, а й систематичний характер таких дій, оскільки тільки в разі їх систематичності такі дії набувають ознак господарської діяльності.
Таким чином, до предмету доказування в даній адміністративній справі відноситься в тому числі доведення систематичності здійснення ОСОБА_1 відповідної діяльності з реалізації товару.
Положеннями ч. 2 ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Аналогічні положення фактично висловлені Європейським судом з прав людини в остаточному рішенні від 06.06.2018 року у справі «Михайлова проти України», який зазначав, що в ситуації, коли суд за відсутності прокурора та особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, вимушений взяти на себе функцію пред`явлення та, що є більш важливим, нести тягар підтримки обвинувачення під час усного розгляду справи, можуть виникнути сумніви в наявності достатніх гарантій, здатних усунути обґрунтовані сумніви щодо негативного впливу такого процесу на безсторонність суду.
Таким чином, працівник поліції, який склав матеріал про адміністративне правопорушення, повинен надати суду докази систематичності здійснення підприємницької діяльності ОСОБА_1 , однак таких доказів суду не надано.
Протокол про адміністративне правопорушення, а також інші матеріали справи не містять даних щодо систематичності здійснення ОСОБА_1 відповідної діяльності.
В протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено жодних фактичних даних, які б свідчили про наявність в діянні ОСОБА_1 об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 164 КУпАП.
Крім того, в протоколі відсутній опис оглянутих або вилучених товарно-матеріальних цінностей, а саме предметів порушення вимог ч.1 ст. 164 КУпАП.
Також матеріали справи не містять будь-яких відомостей про те, що вказані діяльність ОСОБА_2 здійснювалися ним з метою отримання прибутку, відсутні відомості щодо вилучення грошових коштів тощо.
Об`єктивної сторони правопорушення при викладенні обставин його вчинення в протоколі не розкрито і не описано, а лише констатовано факт вчинення таких порушень, що є недопустимим, оскільки порушує право на захист особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Статтею 129 Конституції України, визначені основні засади судочинства, до яких відноситься, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Всі сумніви, які маються в матеріалах справи, відповідно до ст. 62 Конституції України, трактуються на користь особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Висновки викладені Європейським судом справедливості у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є одним з джерел національного права, а отже є обов`язковими до виконання державною Україна.
Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».
Зміст стандарту доведення поза розумним сумнівом надано, зокрема, в постанові Верховного Суду від 04.07.2018 року по справі № 688/788/15-к, згідно якої вказаний стандарт означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.
Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 року зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.
Отже, суд, дослідивши матеріали справи та письмові докази, дійшов висновку, про відсутність у діях ОСОБА_1 складу та події адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП.
У відповідності до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст. 164, ст. ст. 9, 247, 268, 283-285 КУпАП України, суддя -
П О С Т А Н О В И В :
Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст. 164 ч. 1 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Харківського Апеляційного суду протягом десяти днів, апеляція на яку подається через районний суд.

СУДДЯ