Справа № 709/676/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2020 року смт Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Чубай В.В., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли від Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою:

АДРЕСА_1 , не працюючого, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення

(далі - КУпАП), -

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1

ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 29 квітня 2020 року

серії ГР № 268858 ОСОБА_1 29 квітня 2020 року перебуваючи в стані алкогольного сп"яніння у домоволодінні, де проживає, влаштував сімейну сварку, під час якої ображав свою тещу ОСОБА_2 нецензурними словами, погрожував фізичною розправою та виганяв з будинку, чим вчинив насильство в сім`ї, за що передбачена відповідальність за

ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

У судове засідання 22 травня 2020 року ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином,що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, про причини неявки до суду не повідомив. За таких обставин ОСОБА_1 викликався до суду шляхом розміщення оголошення на офіційному вебсайті судової влади України, однак до суду не прибув.

Крім того, постановою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від

22 травня 2020 року до ОСОБА_1 застосовувався привід, який співробітниками поліції не виконано.

Потерпіла ОСОБА_2 передала телефонограму, в якій просила не притягувати

ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки вони примирилися та притензій до нього не має.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Смірнов проти України" від 8 листопада 2005 року, в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Крім

того, в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка

задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Тому, з огляду на вищевикладене, оскільки ОСОБА_1 , будучи обізнаним про розгляд судом справи щодо нього, сам до суду не прибув та не цікавився провадженням щодо нього, суд дійшов висновку про зловживання ним правами з метою затягування строків розгляду справи. Подальше листування за таких умов буде явно не виправданим витрачання коштів державного бюджету.

Виходячи з викладеного ОСОБА_1 вважається таким, що сповіщений належним чином про судове засідання, тому суд вважає за можливе розглянути справу без його участі.

Вивчивши адміністративні матеріали, врахувавши пояснення ОСОБА_2 , суд встановив таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення, - тягнуть за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до семи діб.

За наведених вище обставин вина ОСОБА_1 у вчиненому адміністративному правопорушенні підтверджується сукупністю досліджених у судовому засіданні доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема даними, які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення від 29 квітня 2020 року серії ГР № 268858, протоколі прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується)

поліцейського СРПП № 1 Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області

Зінченка О.О., письмових поясненнях ОСОБА_2 .

За таких обставин суд вважає доведеним те, що ОСОБА_1 вчинив насильство в сім`ї, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

При вирішенні питання про накладення адміністративного стягнення згідно з вимогами

ч. 2 ст. 33 КУпАП суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність відповідно до

ст.ст. 34, 35 КУпАП, судом не встановлено.

Згідно зі ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган, уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Разом із цим, перелік підстав, за яких правопорушення можливо вважати малозначним, закон не передбачає, а тому в кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження, виноситься постанова про закриття провадження у справі.

Враховуючи обставини справи про адміністративне правопорушення, зокрема те, що вчинене правопорушення не являє собою великої суспільної небезпеки, оскільки не заподіяло ніякої шкоди суспільним чи державним інтересам, так само як і істотної шкоди правам та свободам громадян або іншим, охоронюваним законом, цінностям, разом з цим ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності раніше не притягувався, та з огляду на примирення

сторін, суд вважає за необхідне звільнити ОСОБА_1 від адміністративної

відповідальності за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення і обмежитись усним зауваженням, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 173-2, 221, 284 КУпАП, суд -

п о с т а н о в и в:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за

ч. 1 ст. 173-2 КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.В.Чубай