ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

у справі про адміністративне правопорушення

13 лютого 2020 р. м. Марганець

Суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області Янжула О.С., розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли із Головного управління ДПС у Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , працюючого керівником КП

«ВУВКГ» ММР, проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 163-2 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

10 січня 2020 року головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів юридичних осіб Нікопольського управління Головного управління ДФС у Дніпропетровській області Крячун С.П. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст.163-2 КУпАП згідно якого, за результатами камеральної перевірки КП «ВУВКГ» ММР (), розташованого за адресою: вул. Дніпровська, буд. 2-а, м. Марганець, Дніпропетровська область з питання щодо дотримання строків подання платіжних доручень до установ банків на перерахування належної до сплати суми узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість згідно податкової декларації з ПДВ за листопад 2019 року та податкового повідомлення-рішення № від 19.12.2019 року встановлено, що ОСОБА_1 при здійснення своїх посадових обов`язків - директора КП «ВУВКГ» ММР не сплатив узгоджене податкове зобов`язання з податку на додану вартість по декларації з ПДВ за листопад 2019 року № від 18.12.2019 року у сумі 302 742 грн. по терміну сплати - 30.12.2019 року, податкового повідомлення-рішення № від 19.12.2019 року у сумі 133 892,19 грн. по терміну сплати - 02.01.2020 року, станом на дату перевірки не сплачено, чим порушив п.57.1, п.57.3 ст.57 та п.203.2 ст.203 Податкового кодексу України про, що складно протокол за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 роз`яснені його права та обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП та зміст ст. 63 Конституції України.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 252 КУпАП орган, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою провину у вчинені даного правопорушення визнав повністю, у скоєному розкаявся, суду пояснив, що вперше притягується до адміністративної відповідальності, у зв`язку з недостатністю коштів на розрахунковому рахунку, податкові зобов`язання, на момент перевірки, не були сплачені. Просить суд застосувати до нього мінімальну міру стягнення.

Диспозиція частини першої статті 163-2 КУпАП передбачає нормативне правило наступного змісту: «адміністративна відповідальність настає за неподання або несвоєчасне подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Отже, необхідною умовою для застосування до порушника відповідальності, передбаченої вищевказаною статтею є, зокрема, наявність доказів, які б безпосередньо свідчили про порушення викладених вище вимог.

Санкція ч.1 ст. 163-2 КУпАП передбачає накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Провина ОСОБА_1 у вчинені зазначеного правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №3/04-36-58-30 від 10 січня 2020 року, актом про результати камеральної перевірки КП «ВУВКГ» ММР () з питання щодо дотримання строків подання платіжних доручень до установ банків на перерахування належної до сплати суми узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість згідно податкової декларації з ПДВ за листопад 2019 року та податкового повідомлення-рішення № від 19.12.2019 року та поясненнями самого правопорушника у судовому засіданні, відповідно до яких, він дійсно вчинив зазначене правопорушення за вищевикладених обставин.

ОСОБА_1 свою вину визнав, у скоєному щиро розкаявся.

Вислухавши ОСОБА_1 , вивчивши матеріали адміністративної справи, дійшов висновку, що останній вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-2 КУпАП.

Відповідно до вимог ст.8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час та за місцем вчинення правопорушення.

Згідно ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 - визнано його щире каяття, вчинення правопорушення вперше.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 - не встановлено.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення, беручи до уваги характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 те, що він до адмінвідповідальності притягується вперше, у скоєному щиро розкаявся, всі обставини справи в їх сукупності, вважаю, що до нього слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави, що буде необхідним для його виправлення та достатнім для виконання завдань КУпАП.

Підстави для застосування іншого, більш м`якого або суворого стягнення, відсутні.

Згідно з Перехідними положеннями Податкового кодексу України (пункт 5 підрозділу 1 розділу ХХ), якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Таким чином, для розрахунку розміру штрафу по призначеному покаранню суд за один неоподатковуваний мінімум доходів громадян приймає суму в розмірі 17 гривень.

Такої ж позиції дотримався Верховний Суд України під час винесення постанови від 01 жовтня 2015 року по справі №5-154кс15, що перебувала на розгляді судової палати

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, підлягає стягненню судовий збір в розмірі 420,40 грн.

Керуючись ст.ст. 24, 33, 40-1 , ч.1 ст.163-2, 283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-2 КУпАП та накласти стягнення у вигляді адміністративного штрафу на користь держави в розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить - 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 420 ( чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

Штраф повинен бути сплачений згідно зі ст.307 КУпАП протягом 15 днів від дня вручення (отримання) постанови за справою про адміністративне правопорушення в установу банку.

Копія платіжного документу подається до суду.

Своєчасно не сплачений штраф буде примусово стягнутий із заробітної плати чи іншого заробітку, пенсії або стипендії відповідно до чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 308 КУпАП в разі несвоєчасного сплачення штрафу і виконання постанови в примусовому порядку, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП , витрати на облік зазначеного правопорушення. Розмір витрат визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: О. С. Янжула