Справа № 645/6905/18
Провадження № 3-зв/645/1/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2019 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді: Шарко О.П.

при секретарі Ятловій Ю.В.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Фрунзенського районного суду м.Харкова Бабкової Т.В, при розгляді адміністративного матеріалу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Фрунзенського районного суду м.Харкова Бабкової Т.В. знаходиться адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП відносно ОСОБА_1.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 надав суду заяву про недовіру та відвід судді Фрунзенського районного суду м.Харкова Бабкової Т.В, в обґрунтування заяви про недовіру та відвід судді зазначив, що судове засідання 17 грудня 2018 року, у справі № 645/9605/18 розпочалося та відбулося в порушення приписів Закону України «Про судоустрій і статус суддів», так, зазначене судове засідання з фактичного звернення суду до учасників справи з запитанням: «Чи не заперечуватимуть вони про проведення судового засідання не в залі судового засідання?». Тобто фактично Суд поставив запитання учасникам справи про надання змогу Суду проводити розгляд справи у порушення приписів частини 8 статті 11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів». Зміст протоколу про адміністративне правопорушення у справі визначає потерпілу ОСОБА_2, але Суд розпочав слухання справи не встановивши цю обставину не зясувавши думку учасників справи щодо розгляду справи без її участі та на свій розсуд визнав потерпілим у справі ОСОБА_3 на підставі штампу у його паспорті щодо позначки про одруження, який фактично не може містити містить прізвища ОСОБА_2 з огляду на те, що штам у паспорті містить дівоче прізвище дружини, як що вважати, що ОСОБА_2 дійсно є його дружина. Адже підтвердження зміни прізвища після укладання шлюбу є свідоцтво про укладання шлюбу, яке Суд не досліджував про що було вказано на судовому засіданні, що здійснювався під технічний засіб судового засідання за особистим визначенням з цього приводу Судом та під відеозапис судового засідання, що почали здійснювати після того, як Суд почав посміхатися на пояснення учасника ДТП щодо переміщення автомобіля Газель чим порушив частину 9 Кодексу суддівської етики. Також Суд розпочав судове засідання без символів державної влади. Окрім того, у судовому засідання суд підтвердив, що у справі знаходиться заява від 06 грудня 2018 року, що подана з метою застосування статті 38 КУпАП у звязку зі спливом строку для притягнення до адміністративної відповідальності. Не зважаючи на те, що ОСОБА_1 підтвердив клопотання про закриття справи з застосуванням статті 38 КУпАП, не зважаючи на Висновок Науково - ОСОБА_4 висновок Науково - ОСОБА_4 при Вищому Адміністративному Суді України, Суд вказав під техничний запис судового засідання про те, що закриття справи не є реабілітуючою обставиною, фактично визначаючись про намір встановлювати винуватість особи, строк притягнення до адміністративної відповідності якої вже закінчився. Крім того, Суд зясував думку особи - ОСОБА_3, який не підтвердив своє право вважатись потерпілим у розумінні статті 269 Куп АП станом на 17 грудня 2018 рік та почав розглядати справу по сутті з дослідженням усіх обставин та навіть про це не клопотав. Суд не відреагував на відверті на заяви ОСОБА_3 щодо погроз на адресу ОСОБА_1 та його матері у залі судового засідання, висловивши байдужість з цього приводу.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та його представник адвокат ОСОБА_5 заяву про відвід підтримали у повному обсязі, просила її задовольнити, надали суду пояснення аналогічні викладеним вище.

Дослідивши матеріали заяви про відвід, суд приходить до наступного.

Кодекс України про адміністративні правопорушення, положеннями якого регламентується порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення, не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді та відповідно не визначає порядку розгляду заяви про відвід, а також не передбачає видалення судді до нарадчої кімнати для вирішення клопотання.

Проте діючі Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України містять відповідні статті про відвід судді, а тому, при розгляді вказаної заяви про відвід, слід застосувати аналогію права.

Відповідно до вимог ст.2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною ОСОБА_4 України.

Згідно п.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатися за субєктивними та обєктивними критеріями. Відповідно до субєктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до обєктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про безсторонність суду.

Таким чином, розгляд заяви про відвід судді в рамках справи про адміністративне правопорушення є можливим та таким, що направлений на захист прав особи щодо розгляду його справи безстороннім судом.

Норми чинного КУпАП не регулюють порядок вирішення питання про відвід судді, але з метою додержання принципу законності виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі кримінального процесуального права при вирішенні цього питання, а саме ст.ст.75,81 КПК України.

Вичерпний перелік обставин, які виключають участь судді у кримінальному провадженні, встановлений ст.75 КПК України.

Відповідно дост. 55 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»суддя зобов'язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, додержуватися присяги судді та дотримуватися правил суддівської етики.

Пункт 5постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» передбачає, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб'єктивного та об'єктивного критеріїв. Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що обставини, зазначені в заяві ОСОБА_1 в якості підстави для відводу, не можуть викликати сумнів у неупередженості та необєктивності судді, а тому, суд вважає заяву про відвід необґрунтованою і приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення.

За таких обставин у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 251,252,279 КпАП України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Фрунзенського районного суду м.Харкова Бабкової Т.В. при розгляді адміністративного матеріалу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Фрунзенського районного суду О. П. Шарко