ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/21996/18

Пров. №3/766/241/19

29 січня 2019 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого-судді: Корольчук Н.В.

за участю:

секретаря: Філіпенко І.О.

захисника: Панчук М.О.

особи, яка

притягається до відповідальності: ОСОБА_2

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП щодо:

- ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка с. Никитичи Володимир - Волинського району Волинської області, громадянка України, пенсіонерка, ідентифікаційний код не встановлений, проживає за адресою: АДРЕСА_1, -

встановив:

В протоколі серії ГР №100787 від 01.11.2018 року, складеного стосовно ОСОБА_2, зазначено, що 30.10.2018 року біля 10-00 год. ОСОБА_2 у спільному тамбурі будинку АДРЕСА_1, вчинила сварку з сусідами, ображала їх лайкою, чим вчинила дрібне хуліганство.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні інкримінованого їй правопорушення не визнала та пояснила, що проживає у будинку АДРЕСА_1 Її сусідами є сім'я ОСОБА_3, квартира, в якій живе ця сім'я, та її квартира, розташовані в спільному тамбурі. З сім'єю ОСОБА_3 у неї з 2016 року неприязні стосунки через її позицію з приводу їхнього відношення до тещі ОСОБА_3, яка раніше проживала в тій квартирі, де живе зараз ця сім'я. Тому вони її постійно ображають та принижують, у зв'язку з чим вона вимушена постійно звертатися за захистом в поліцію. З приводу подій, що відбулися 30.10.2018 року розповіла, що вона у той день спілкувалася з ОСОБА_3, але навпаки, саме він подзвонив у двері її квартири та почав пред'являти їй претензії з приводу того, що вона не зачиняє двері тамбура. При цьому ображав її нецензурною лайкою та погрожував розправою.

Допитаний у судовому засіданні ОСОБА_3, у зв'язку з заявою якого стосовно ОСОБА_2 був складений протокол про адміністративне правопорушення, у свою чергу засвідчив факт неприязних стосунків протягом тривалого проміжку часу між його сім'єю та їхньою сусідкою ОСОБА_2. Наполягав на тому, що саме вона 30.10.2018 року постукала в двері квартири, де проживає його сім'я, та почала ображати його та його дружину нецензурною лайкою і погрожувала розправою.

Свідок ОСОБА_4 повністю підтвердила суду показання свідка ОСОБА_3.

Свідок ОСОБА_5 суду розповіла, що є членом правління ОСББ будинку, де проживають ОСОБА_2 та сім'я ОСОБА_3, у зв'язку з чим і знає їх. Проживає з ними в одному під'їзді. Також підтвердила факт неприязних стосунків між ними протягом тривалого часу. З приводу обставин, які стали підставою для складання протоколу стосовно ОСОБА_2, розповіла, що 30.10.2018 року вона з ОСОБА_2 домовилися зустрітися. Близько 10-00 год. вона чекала її на сходинковій площадці поверху, де розташована квартира ОСОБА_2, та бачила, як остання вийшла зі своєї квартири. В цей момент відчинилися двері квартири, де живе сім'я ОСОБА_3, і ОСОБА_3 та його дружина почали ображати ОСОБА_2. Остання у відповідь нічого не говорила, пройшла повз них і вони з нею пішли у справах.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі виходячи з наступного.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з диспозиції вказаної статті, об'єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає у порушенні громадського порядку (урегульованої правовими та іншими соціальними нормами системи суспільних відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей) шляхом вживання нецензурної лайки в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та вчинення інших дій. При цьому, для кваліфікації таких дій за ст. 173 КУпАП обов'язковому встановленню підлягає те, чи були вони вчинені з хуліганських мотивів, тобто через прагнення особи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12), об'єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров'я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння висновуються з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Крім того, як випливає з п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року, дії, вчинені винним щодо, зокрема, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками не підлягають кваліфікації як хуліганські. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку.

Фактичні обставини даної справи, встановлені судом на підставі отриманих у судовому засіданні пояснень, свідчать, що до подій у справі заявник ОСОБА_3 та ОСОБА_2 були знайомі протягом тривалого проміжку часу і весь цей час між ними існували неприязні відносини, внаслідок чого вони постійно конфліктували між собою.

Даних про те, що з боку ОСОБА_2 на час інкримінованого їй правопорушення мали місце дії, які порушують громадський порядок і спокій громадян і становлять об'єктивну сторону хуліганства, в ході судового розгляду здобуто не було.

Викладені в протоколі про адміністративне правопорушення відомості про те, що ОСОБА_2 ображала сусідів нецензурною лайкою, спростовуються поясненнями свідка ОСОБА_5, які узгоджуються як з поясненнями ОСОБА_2, наданими суду, так і з письмовими поясненнями останньої, які містяться в матеріалах справи та були надані нею одразу на момент складання протоколу і в яких ОСОБА_2 з самого початку, тобто послідовно, заперечувала факт образи сусідів нецензурною лайкою (а.с.7), а тому суд бере до уваги такі показання свідка при прийнятті рішення щодо доведеності вини ОСОБА_2 у вчиненні інкримінованого їй правопорушення.

Факт пошкодження ОСОБА_2 30.10.2018 року вхідних дверей квартири сім'ї ОСОБА_3, про що зазначено в письмових поясненнях ОСОБА_3, які містяться в матеріалах справи (а.с. 6), не знайшов свого підтвердження, оскільки як останній, так і свідок ОСОБА_4, в судовому засіданні вказали на те, що це відбулося значно раніше.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП у зв'язку з відсутністю в її діях складу цього правопорушення, оскільки встановлені судом обставини свідчать про те, що інкриміноване їй діяння не містить усіх ознак складу такого правопорушення, зокрема ознак його об'єктивної сторони, а тому відсутній склад в цілому.

З огляду на наведене, провадження у справі слід закрити відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, 283, 284, КУпАП, -

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: Н.В. Корольчук