Справа № 727/9776/19
Провадження № 3/727/3663/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2019 року Шевченківський райсуд м. Чернівці в складі: Судді Слободян Г.М.; розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення Шевченківського райсуду м. Чернівці справу про адміністративне правопорушення відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого АДРЕСА_1 , - за ст.212-15 КпАП України,-

В С Т А Н О В И В:

Відносно ОСОБА_1 04.09.2019 року, головним спеціалістом відділу роботи із політичними партіями, що отримують державне фінансування на статутну діяльність Департаменту з питань запобігання політичній корупції ОСОБА_2 .В. складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 212 15 КУпАП. Відповідно до вказаного протоколу, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 212-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме порушення встановленого законом порядку надання внеску на підтримку політичної партії.

Під час здійснення контролю за дотриманням вимог Закону щодо фінансування передвиборної агітації кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 встановлено, що 25.06.2019 ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) здійснив добровільний внесок на поточний рахунок виборчого фонду кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 у сумі 75 000,00 грн.

Факт надання добровільного внеску на поточний рахунок виборчого фонду підтверджується копією проміжного фінансового Звіту та Розшифровки до проміжного фінансового Звіту про надходження і використання коштів виборчого фонду кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 (реєстраційний індекс від 15.07.2019 №09/60923/19) (копія Звіту та Розшифровки додається).

Державна фіскальна служба України (далі - ДФС) листом від 30.07.2019 № 15004/5/99-99-17-02-16 повідомила, що за даними інформаційної системи органів ДФС у Мороз ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) станом на 25.06.2019 (дату надання добровільного внеску) обліковувався податковий борг у розмірі 195,63 грн.

Частиною третьою статті 50 Закону встановлено заборону здійснення добровільних внесків до виборчого фонду особам, які відповідно до Закону України «Про політичні партії в Україні» не мають права здійснювати внески на підтримку партії.

Пунктом 8 частини першої статті 15 Закону України «Про політичні партії в Україні» передбачено, що не допускається здійснення внесків фізичними та юридичними особами, які мають непогашений податковий борг.

Таким чином, ОСОБА_1 порушив встановлений законом порядок надання фінансової (матеріальної) підтримки для здійснення передвиборної агітації, а саме пункт 8 частини першої статті 15 Закону України «Про політичні партії в Україні», відповідно до якого не допускається здійснення внесків фізичними та юридичними особами, які мають непогашений податковий борг, за що передбачена відповідальність за статтею 21215 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до п.п. а та b ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права, як бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.

Згідно принципу автономного тлумачення та установленої практики ЄСПЛ поняття «кримінальне обвинувачення» має для суду автономний зміст і не залежить від його розуміння законодавства держав учасниць Конвенції і може означати «звинувачення у вчиненні правопорушення».

Права особи на захист є однією із основних засад судочинства (ст. 129 Конституції України).

За ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП України у протоколі зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (частина перша статті 256 Кодексу).

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу).

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (частина третя статті 256 Кодексу).

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Протокол разом з іншими матеріалами справи, зокрема процесуально оформленими доказами, перелік яких встановлено у статті 251 Кодексу, надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення (частина перша статті 257 Кодексу).

Згідно з ч. 1 ст. 268 Кодексу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі.

У наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Водночас вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що його складено у відсутність ОСОБА_1 , копію якого останньому не вручено, його процесуальні права не роз`яснено.

В рішенні «Олександр Волков проти України» ЄСПЛ констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності. Причому люди вправі очікувати дії процедурних гарантій.

Відтак належні, достатні й допустимі докази на підтвердження того, що згадане правопорушення з боку ОСОБА_1 дійсно мало місце і, що він винний у його вчиненні суду не представлено.

Відтак встановлений законом порядок складання протоколу не дотримано, а відомості вказані в ньому не можуть бути підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Статтею 212-15 КУпАП передбачено відповідальність за порушення встановленого законом порядку надання або отримання внеску на підтримку політичної партії, порушення встановленого порядку надання або отримання державного фінансування статутної діяльності політичної партії, а так само порушення встановленого законом порядку надання або отримання фінансової (матеріальної) підтримки для здійснення передвиборної агітації, агітації з всеукраїнського або місцевого референдуму.

Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-15 КУпАП на думку суду характеризується умислом, зумовленим в першу чергу доведеністю обізнаності особи в наявності у неї податкового боргу, усвідомленням таких обставин і здійснення всупереч цьому внеску на підтримання політичної партії.

Проте, жодним доказом в справі згадані обставини не підтверджені і навпаки спростовані тим, що після отримання відповідної інформації з НАЗК, внесок був повернутий ОСОБА_1 .

З урахуванням викладеного суд доходить висновку, що у матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 212 -15 КУпАП.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що при розгляді справи, доказів, які б підтверджували факт скоєння ОСОБА_1 правопорушення передбаченого ст. 212 -15 КУпАП, не встановлено, за відсутності яких, вину особи не можливо встановлюватися тільки на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, суд вважає, що необхідно закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 212 -15 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. 9 та 247 КУпАП

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого АДРЕСА_1 В до адміністративної відповідальності за ст.212-15 КпАП України закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Чернівці шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня оголошення.

Суддя Слободян Г.М.