Справа №705/4998/19
3/705/2311/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Юлія Вікторівна, розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) Державне агентство рибного господарства України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, проживаючого по АДРЕСА_1 ,

- за ч.1 ст.88-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 004348 від 28.09.2019 року, під час проведення рибоохоронної роботи у м. Умань 28.09.2019 року о 11 годині 40 хвилин було виявлено громадянина ОСОБА_1 , який здійснював продаж водних біоресурсів, а саме: раків загальною вагою 10 кг на узбіччі по трасі «Вінницьке шоссе» без відповідних документів, які підтверджують законність їх придбання, чим порушив ст. 7 ЗУ «Про тваринний світ» , відповідальність за дане правопорушення передбачено ч.1 ст. 88-1 КУпАП.

ОСОБА_1 викликався в судове засідання, призначене на 25.11.2019 року та 09.12.2019 року, однак будучи повідомлений про день та час розгляду матеріалу рекомендованим листом, який повернувся до суду із поштовою відміткою «за закінченням терміну зберігання», в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що ОСОБА_1 достовірно знаючи, що відносно нього був складений протокол про адміністративне правопорушення, був повідомлений про розгляд матеріалів, однак зловживаючи своїми процесуальними правами у судові засідання не з`являвся і доказів з приводу поважності причин неявки в судові засідання, не надав. Вищевикладене дає суду підстави для розгляду справи за його відсутності, враховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таку поведінку та відношення до своїх процесуальних прав та обов`язків зі сторони ОСОБА_1 , суд розцінює як прояв повного правового нігілізму, тобто деформаційного стану правосвідомості особи, який характеризується усвідомленим ігноруванням вимог закону, цінності права, зневажливим ставленням до правових принципів.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП обов`язок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб. Однак дані матеріали оформленні неналежним чином, у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, тому провадження по справі відносно нього необхідно закрити, оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення № 004348 від 28.09.2019 року не зазначено об`єктивну сторону адміністративного правопорушення з врахування особливостей диспозиції ч.1 ст.88-1 КУпАП.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган або посадова особа встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

Санкцією частини 1 ст. 88-1 КУпАП передбачено застосування додаткового стягнення у виді конфіскації об`єктів тваринного або рослинного світу, однак, всупереч вимогам ст. 265 КУпАП, в протоколі вказано: «… здійснював продаж водних біоресурсів, а саме років загальною вагою 10 кг…», а також в вказано, що « вилучені свіжі раки загальною вагою 10 кг і повернуті під розписку порушнику до рішення суду», що унеможливлює застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення, визначеного ч. 1 ст. 88-1 КУпАП у випадку встановлення його вини.

Також у графі «Свідки:…»- не зазначено прізвища, імена, по батькові, місця проживання осіб, які були присутні при вчиненні ОСОБА_1 адміністративного правопорушення та можуть підтвердити дану обставину.

Зазначені недоліки суддя відносить до суттєвих порушень вимог діючого КУпАП, що не дозволяють здійснити всебічне, повне і об`єктивне дослідження всіх обставин справи у їх сукупності та прийняти законне і обґрунтоване рішення по справі у відповідності з діючим КУпАП.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Враховуючи викладене, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 88-1 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 245, п.1 ч.1 ст.247, 248, 249, 251, 252, 276-280, 282, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ч.1 ст.88-1 КУпАП закрити, в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена або на неї може бути внесено протест до Черкаського апеляційного суду, протягом десяти днів, з дня її винесення, через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя: Ю.В. Мазуренко