ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року. Суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області Вітер І.Р., розглянувши матеріали, які надійшли від Володимир-Волинського відділу поліції ГУНП у Волинській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Острівок Володимир-Волинського району Волинської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

25 листопада 2019 року до Володимир-Волинського міського суду Волинської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ГР 003435 від 02 жовтня 2019 року складений стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

За змістом протоколу, 17 вересня 2019 року о 16 годині 00 хвилин ОСОБА_1 за місцем свого проживання у с. Острівок Володимир-Волинського району АДРЕСА_1 , виражався нецензурною лайкою в присутності громадян, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст.277 КУпАП, справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП розглядаються протягом доби. ОСОБА_1 до суду не з`явився. Про причини неявки суд не повідомив. У відповідності до ч.2 ст.268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема ст.173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

В силу ст.278 КУпАП визначено, що під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у справі, про час, місце і день розгляду, чи витребувано необхідні додаткові матеріали та інше.

Відповідно до ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст.9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення.

Відповідно до цієї норми адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб`єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Кодексом про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи протоколу про адміністративне правопорушення, а також змісту постанови в справі про адміністративне правопорушення. У цих процесуальних документах повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення та відомості, необхідні для розгляду справи, зокрема про місце і час вчинення правопорушення, його суть, дані про свідків і потерпілих, їх пояснення.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП, об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

За наявною у справі інформацією, подія мала місце на території приватного домоволодіння ОСОБА_1

Дана обставина підтверджується поясненнями ОСОБА_1 , а також свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Крім того, свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_4 у поясненнях вказали, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 виникла суперечка з особистих неприязних мотивів, під час якої всі вживали нецензурну лайку.

Поняття громадського місця законодавством визначене як - частини будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

Отже, територія приватного домоволодіння не може бути громадським місцем.

Відтак, суд прийшов до висновку про те, що подія конфлікту між ОСОБА_7 та сім`єю ОСОБА_8 виникла не у громадському місці, яке є обов`язковою ознакою складу даного адміністративного правопорушення, а також за своїм наслідком не могла порушити громадський порядок та спокій громадян.

Разом з тим, обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є умисел, поєднаний із хуліганським мотивом поведінки особи.

Тобто особа повинна усвідомлювати і передбачати, що внаслідок її протиправних дій буде порушений громадський порядок та спокій громадян. Метою вчинення таких дій може бути бажання задовольнити індивідуальні потреби самоствердження шляхом ігнорування гідності інших.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у виявленні неповаги до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний елемент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана, а тому за відсутності такого мотиву не може бути встановлено факт дрібного хуліганства.

В даному випадку за протоколом про вчинення адміністративного правопорушення та наявними у справі доказами встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 виникла суперечка з особистих неприязних мотивів під час якої останні вживали нецензурні слова, що фактично виключає в діях ОСОБА_1 хуліганський мотив.

Інших доказів щодо мотиву чи мети таких дій суду подано не було.

Таким чином суду не подано жодних фактичних даних, які б свідчили про наявність в діянні ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, зокрема: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст.7, 9, 173, 247, 251, 254, 279 КУпАП ,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити за відсутності складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Апеляційна скарга подається до Волинського апеляційного суду через Володимир-Волинський міський суд Волинської області.

Суддя (підпис).

Згідно з оригіналом.

Суддя Володимир-Волинського міського суду І.Р. Вітер