Провадження № 3/359/3948/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В. розглянув, за участю представників митниці Ясінської О.Я., Клімова С.Г., за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвоката Корольова Д.О., адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина України ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Запоріжжя, місце проживання: АДРЕСА_1 , зі слів пасажирки працює: директор ООО «ЗСС», паспорт НОМЕР_1 , виданий 15.08.2017, орган що видав 2301,

в с т а н о в и в :

27.10.2019 о 12 год. 10 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_1 , який відлітав до Італії, до міста Флоренція, через Цюріх, літаком авіакомпанії «Швейцарські авіалінії», рейсом №LХ 2291, своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення з митної території України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України №671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину, який самостійно обрав спосіб проходження митного контролю «зелений коридор», було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що пасажир відповів, що має приблизно 12 000 євро, 1000 доларів США і якусь суму у гривнях України. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю наявну готівку. В службовому приміщенні митного контролю пасажиром було видано готівку в розмірі 12199 євро, 1000 доларів США, 20000 гривень України, що знаходилися у наплічній сумочці пасажира (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України ОСОБА_1 вказана валюта належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю через «зелений коридор», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 9 999 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 2200 євро, 1000 доларів США, 20000 гривень.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил, а також порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_1 під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_1 який формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» та Постанови Правління НБУ №5 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв`язку з цим, інспектором митниці, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, 27.10.2019 складено протокол про порушення митних правил №0550/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0550/12500/19 вилучено: долари США за курсом НБУ станом на 27.10.2019 за 100 доларів США - 2511-4112 гривень, кількістю - 1000, вартістю 25114 гривень 11 копійок; Євро за курсом НБУ станом на 27.10.2019 за 100 євро - 2794-6984 гривень, кількістю - 2200, вартістю 61483 гривень 36 копійок; Гривні 20000.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, судом - не встановлено.

У судове засідання громадянин України ОСОБА_1 з`явився та надав наступні покази, так 27.10.2019 він разом з дружиною ОСОБА_3 та родичкою ОСОБА_4 в аеропорту Бориспіль відлітав з України до ОСОБА_5 . Приблизно о 12 годині вони підійшли до зони проходження контроля безпеку. Перед входом до цієї зони ніяких знаків прямокутної форми на синьому фоні, на яких білим кольором виконано напис українською та англійською мовами відповідно - «Зона митного контролю» він не бачив, щитів з інформацією щодо її меж, місць перетину митного кордону, переліку осіб, які мають доступ на її територію, засобів її позначення та інших обставин, пов`язаних з її функціонуванням, він теж не бачив. Співробітників митниці перед зоною контролю безпеки теж не було. Після проходження зони контролю безпеки на видному місці написів «Червоний коридор» та зображенням на білому фоні квадрата червоного кольору з написом «Товари для письмового декларування» та «Зелений коридор» та зображенням на білому фоні восьмикутника зеленого кольору з написом «Товари, які не підлягають письмовому декларуванню» не було. На підлозі ліній зеленого та червоного кольору не було, він їх не перетинав. Проходження зони контролю на безпеку він, жінка та родичка проходили послідовно разом. Після проходження зони контролю безпеки, він чекав співробітника митниці, якого не було на робочому місці в кабінці, жінка з родичкою відійшли від нього приблизно метрів на 6-7, до них підійшов митник. Вона його покликала тому, що хотіла порадитися та уточнити суму коштів, які вони везли. Це велика зона, ніяких обмежень чи застережень про пересування з одного місця в інше немає. Він підійшов до жінки. В присутності співробітника митниці він голосно заявив, що у нього з собою приблизно 12000 євро, 1000 доларів США та є ще сума в гривні біля 20000. Митник задав йому питання про точну суму грошей. Йому він відповів так само, як і жінці. Після цього митник запропонував йому перейти до окремої кімнати та перерахувати кошти і уточнити суму після чого він його відпустить, та запевнив, що це займе не більш двох хвилин. Ніяких роз`яснень про обов`язковість письмового декларування такої суми співробітник митниці йому не надав, не пояснив йому, що він можливо перетнув зелену чи червону лінію і де вони знаходяться в цій зоні, наслідки перетину ліній йому не роз`яснені. Він на прохання інспектора пішов з ним. В окремій кімнаті надав всі кошти, які у нього були з собою, вже іншому інспектору. Після перерахунку виявилось, що у нього з собою 12199 євро, 1000 доларів та 20000 гривень. Він заявив митнику, що він подорожує з дружиною, яка його чекає в зоні митного контролю і ці кошти їхні спільні, у них кошти знаходяться в його сумочці, тому вважається належать йому особисто. Старший державний інспектор ВМО №4 митного поста «Аеропорт Бориспіль» ОСОБА_6 склав протокол №0550/12500/19 від 27.10.2019. За цим протоколом у нього тимчасово вилучили 2200 євро, 1000 дол., 20000 грн. Впродовж цих дій він дуже хвилювався, така подія трапилася вперше. Він ніколи раніше не проходив процедур пред`явлення грошей в окремій кімнаті інспектору митниці, складання протоколу про ПМП та вилучення у нього коштів. Також його хвилювання посилювались тому, що часу до відліту ставало все менше і він думав про можливе запізнення на літак. Гроші які він мав з собою - це накопичення з його заробітної плати та зарплати його жінки. Його заробітна плата за травень-жовтень 2019 склала 300 095,50 грн. після утримання податків 246 078,31 грн. Просив суд врахувати при розгляді справи Конвенцію про захист заробітної плати №95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї» та вилучену валюту, що є легальним джерелом його доходу, повернути.

Представник за договором особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Корольов Д.О., у судовому засіданні повідомив, що громадянин України ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні не визнає, оскільки його дії не носять умислу та підстав приховування валюти від митних органів, яку він переміщував через державний кордон України не було. Адвокат звертає увагу суду, що конфіскація затриманих у ОСОБА_1 коштів призведе до значних негативних для нього та його сім'ї наслідків, що проявляться у його скрутному становищі, вважає що такий фінансовий вплив буде непропорційним з тяжкістю скоєного ним адміністративного правопорушення. Тому конфіскація вилученої валюти, буде сприяти лише погіршенню становища ОСОБА_1 . Це погіршення буде стосуватися як моральної, так і фізичної сторони, що ніяк не сприятиме вихованню та попередженню вчинення ОСОБА_1 нових порушень. Просив суд врахувати при розгляді справи сукупність обставин, що пом`якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Конвенції про захист заробітної плати №95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї» та призначити правопорушнику, адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту, що є легальним джерелом доходу, повернути громадянину України ОСОБА_1 .

Представник митниці Ясінська О.Я. протокол підтримала та зазначила, що громадянин України ОСОБА_1 скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв`язку з чим просила застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

У судовому засіданні допитаний свідок ОСОБА_7 , яка показала, що вона 27.10.2019 о 12 год. 10 хв. разом із своїм чоловіком ОСОБА_1 та тіткою відлітала до Італії, до міста Флоренція, через Цюріх, літаком авіакомпанії «Швейцарські авіалінії», рейсом №LХ 2291. Під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» до неї та тітки підійшов працівник митниці та запитав їх про переміщену валюту. Так як її чоловік був на відстані 5-6 метрів вона його покликала та у присутності того митника запитала скільки коштів вони мають на двох. Її чоловіка ОСОБА_1 повідомив, що на двох із вони мають суму коштів в розмірі 12199 євро, 1000 доларів США, 20000 гривень України, що знаходилися у наплічній сумочці її чоловіка. Після даної фрази працівник митниці запросив її чоловіка пройти до якоїсь кімнати щоб перерахувати кошти. Всі дуже хвилювалися бо потрібно було відлітати. Коли її чоловік повернувся то розповів, що 1000 доларів США, 2200 євро та 20000 гривень у нього було вилучено співробітниками митниці. Тимчасово вилучена працівниками митниці валюта, є заощадженнями її та чоловіка за пів року праці, які вони заощаджували з метою відпочинку та оздоровлення.

Суддя заслухавши думку представника митниці, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та її представника, заслухавши пояснення свідка, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, приходить до висновку, що в діях громадянина України ОСОБА_1 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно із протоколом про порушення митних правил №0550/12500/19 від 27.10.2019, громадянин України ОСОБА_1 своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення, так як він обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за митну територію України.

Відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», п. 5 фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу. Пунктом 6 даної постанови закріплено, що фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «зеленої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин України ОСОБА_1 перетнув «зелену лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що не перевищує 9999 євро.

Таким чином, вина правопорушника доведена і підтверджується письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил №0550/12500/19 від 27.10.2019 (а.с.2-6); даними протоколу опитування в справі про порушення митних правил правопорушника 27.10.2019 (а.с.7-9); копією паспорту правопорушника (а.с.10); описом предметів із переліком затриманої валюти згідно протоколу про митне порушення (а.с.11-15); копією електронного квитка (а.с.16); даними доповідної записки старшого державного інспектора ВМО №4 м/п «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС Зайченко С.В. від 27.10.2019 (а.с.17), та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно із ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17.07.1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_1 полягало у переміщенні через митний кордон України не задекларованих митному органу коштів в сумі 12199 євро, 1000 доларів США, 20000 гривень, що підлягає обов`язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти із України в принципі не обмежена, обмежена лише сума, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, яка може бути вивезена без письмового декларування.

Об`єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_1 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за, що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

З матеріалів справи не вбачається, що громадянин України ОСОБА_1 раніше судимий, або притягувалася до кримінальної чи адміністративної відповідальності. За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Вивезення даної суми із території України пасажиру допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином, єдине діяння, яке вчинив громадянин України ОСОБА_1 полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

Так, у п. 28 рішення «Гирлян проти Росії» від 09.10.2018 (скарга № 35943/15) суд повторює, що для того, щоб бути пропорційним, втручання повинно відповідати серйозності порушення і санкції з огляду на тяжкість злочину, за яке воно призначене для покарання - в даному випадку недотримання вимоги декларації - а не серйозність будь-якого передбачуваного порушення, яке насправді не було встановлено.

Суд, погодився із доводами, вказаними у скарзі, така жорстка система не в змозі забезпечити необхідний справедливий баланс між вимогами загальних інтересів і захистом права людини на власність. Міра конфіскації поклала на заявника індивідуальне і надмірне навантаження і була неспіврозмірна скоєному злочину.

Питання захисту власності є актуальним на усьому загальноєвропейському правовому просторі, адже виключно законами України визначається правовий режим власності пункт 7 частини першої статті 92 Конституції України.

Рішення ЄСПЛ від 11.07.2019 «Садоча проти України» (скарга №77508/11), яким було констатовано порушення Україною статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Суд установив, що конфіскація всієї незадекларованої під час проходження митного контролю суми грошей наклала на заявника індивідуальний та надмірний тягар і була непропорційною до вчиненого правопорушення.

Разом з цим Європейський суд з прав людини зазначав, що його рішення, які до речі є джерелом права в Україні, фактично слугують не лише для вирішення справ, направлених до Суду, але, взагалі, для роз`яснення, захисту та розвитку правил, встановлених Європейською конвенцією з прав людини («Конвенція»), що сприяє дотриманню державами зобов`язань, які вони взяли на себе як Договірні Сторони (Ireland v. the United Kingdom, § 154). Таким чином, місія системи, створеної Конвенцією, полягає у визначенні питань державної політики в загальних інтересах, що підвищує стандарти захисту прав людини та розширює судову практику в сфері прав людини у всьому суспільстві держав-членів Конвенції (Konstantin Markin v. Russia [ВП], § 89).

Страсбурзький суд вказав, що Стаття 1 Протоколу № 1 гарантує право власності. У справі Marckx v. Belgium, §§ 63-64, Суд вперше зазначив, що: «... Визнаючи, що кожен має право на мирне користування своєю власністю стаття 1, по суті, гарантує право власності. Це чітке враження було залишене словами «власність» і «використання власності» зі свого боку, однозначно підтверджують це: розробники постійно говорили про «право власності» або «право на власність».

Отже, з огляду на практику Європейського суду, за вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин України ОСОБА_1 підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

При цьому, суддя звертає увагу, що представник митниці, у судовому засіданні, не довів і навіть не стверджував, що одного такого адміністративного стягнення не достатньо для досягнення бажаного стримуючого і карного впливу і запобігання порушень вимог про декларування. Пояснення представника митниці щодо застосування конфіскації обґрунтовуються виключно тим, що таке додаткове адміністративне стягнення передбачене санкцією ст. 471 МК України, як обов`язкове.

Шкода, яку громадянин України ОСОБА_1 потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухиляється від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивозив гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були вивезені із територію держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та його представника за договором, долучені ними до матеріалів справи документи та встановлені в цілому у судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин та досліджених документів, судом встановлено, що громадянин України ОСОБА_1 офіційно працевлаштована та є директором ТОВ «Запорож Спец Сплав», що підтверджується довідкою за місцем роботи від 12.11.2019 заробітна плата за шість місяців 2019 року ОСОБА_1 , склала 300095,50 грн., із вирахуванням податку у розмірі 54017,19 грн.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина України ОСОБА_1 підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення. Так в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне джерело походження такої валюти.

Розуміння «Пропорційність» - є оціночною категорією і повинна встановлюватися щодо конкретного суб`єкта в кожній окремій справі на підставі тих обставин і фактів, що встановлені судом безпосередньо. Підґрунтям для висновку про додержання балансу інтересів, якщо втручання в право особи на мирне володіння майном має місце, повинен бути результат вивчення спірної ситуаці. З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина України ОСОБА_1 на повагу та захист власності вільного користування та розпорядження коштами. Конфіскація грошових коштів, отриманих громадянином України в наслідок заробітної плати є надмірною оскільки буде непропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника і буде очевидно неспіврозмірним практичній ролі «правопорушення та відповідальності».

Європейський суд з прав людини у справі та справі від 11.07.2019 «Садоча проти України» (скарга №77508/11) та «Трегубенко проти України» від 02.11.2004, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини).

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися з дотриманням принципу «пропорційності» (principle of proportionality) - «справедливої рівноваги (балансу)» (fair balance) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» не означає обов`язкового досягнення соціальної справедливості в кожній конкретній справі, а передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, суд бере до уваги надані покази особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, який зазначив, що вилучені кошти інспектором митниці, є для нього та його сім`ї надзвичайно важливою сумою на які він розраховував. Тимчасово вилучені у нього кошти є його заощадженнями отриманих в наслідок заробітної плати, а також коштами, які його дружина отримувала від своєї заробітної плати. Так їхні сімейні заощадження були ними відкладені з метою відпочинку та оздоровлення. Заощаджені ним кошти є його заробітною платою, які він отримує від тяжкого перенавантаження на роботі, застосування конфіскації буде занадто жорстоким покаранням для правопорушника оскільки сума вилучена у нього валюти у багато разів перевищує розмір його заробітної плати, а тому це порушує його право на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина України та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Разом з тим, суддя звертає увагу, що кожна особа має можливість ознайомитися з митними правилами України на українській та англійській мовах, які розміщені на інформаційних стендах та рідкокристалічних табло в аеропорту ще до перетину «зеленої лінії», а також ще має можливість звернутися до стійки митної консультації, яка розміщена перед «зеленою лінією», за роз`ясненнями митних правил України. Крім того, слід зазначити, що на особу, яка перетинає митний кордон України покладений обов`язок митного оформлення будь-яких товарів, що перевищують неоподатковану норму. У випадку неналежного виконання цього обов`язку особа несе персональну відповідальність, згідно законодавства України, незалежно від обставин, які в неї склалися. Таким чином, надані пояснення, особи яка притягується до адміністративної відповідальності, щодо відсутності у нього умислу вчинення адміністративного правопорушення, та те, що він не бачив працівників митниці та позначок розмітки «червоний коридор» та «зелений коридор», не можуть слугувати підставою для визнання особи невинуватою, оскільки відповідальність за порушення митних правил, передбачене ст. 471 МК України настає як при умисній, так і необережній формі вини.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). Підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина України ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином, з правопорушника громадянина України ОСОБА_1 на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 19 гривень 75 копійок (а.с.21).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина України ОСОБА_1 на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 гривень 20 копійок.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 року), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина України ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 15.08.2017, орган що видав 2301, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок, що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль/21081100, код отримувача , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA6010004, код класифікації доходів: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0550/12500/19, а саме: долари США за курсом НБУ станом на 27.10.2019 за 100 доларів США - 2511-4112 гривень, кількістю - 1000, вартістю 25114 гривень 11 копійок; Євро за курсом НБУ станом на 27.10.2019 за 100 євро - 2794-6984 гривень, кількістю - 2200, вартістю 61483 гривень 36 копійок; Гривні 20000, - повернути громадянину України ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 15.08.2017, орган що видав 2301.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 15.08.2017, орган що видав 2301, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське УК/Бориспіль/22030101, код отримувача (, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA6010004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 гривень 20 копійок.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 15.08.2017, орган що видав 2301, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 19 гривень 75 копійок.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.