П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2019 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали протоколу про адміністративне правопорушення, складеного поліцейським роти №1 взводу №2 бат. УПП в Закарпатській області сержантом поліції Реплюк Т.М., відносно гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешк. АДРЕСА_1 , за 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, серії ГП №116561 від 16.05.2019 року вказано, що 16.05.2019 року близько 11 год. 00 хв., гр. ОСОБА_1 , у приміщенні Обласної Державної адміністрації, що за адресою: пл. Дружби Народів 4, виражалася нецензурною лайкою чим порушила громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засідання особа відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , вину не визнала. Окрім того, пояснила, що у вказаному винна інша особа. Повідомила, що її анкетні дані не було зазначено вірно, хоча про це вказувала при складанні протоколу.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали протоколу про адміністративне правопорушення вважаю, що такий підлягає поверненню до УПП в Закарпатській області ДПП для належного оформлення.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Положеннями ст. 276 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен вирішити, у тому числі й питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення (п. 2), а в разі неправильного складання такого протоколу, у тому числі і про адміністративно-карне хуліганство, повернути матеріали адміністративної справи органу внутрішніх справ для належного (додаткового) оформлення (п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство»).

Згідно положень ст.ст.252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення.

Зокрема, у протоколі про адміністративне правопорушення згідно ст.256 КУпАП зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

З дослідженого протоколу про адміністративне правопорушення встановлено, що він вказаним вище вимогам не відповідає. Зокрема поліцейськими не надано відео з боді-камер поліцейських, про які зазначено в додатках до протоколу.

Окрім того, відповідно до ст. 13 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» наведено вичерпний перелік документів, які посвідчують особу. За змістом вказаної норми закону до документів, які посвідчують особу, відносяться:

1) документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство ОСОБА_2 аїни: а) паспорт громадянина України; б) паспорт громадянина України для виїзду за кордон; в) дипломатичний паспорт України; г) службовий паспорт України; ґ) посвідчення особи моряка; д) посвідчення члена екіпажу; е) посвідчення особи на повернення в Україну; є) тимчасове посвідчення громадянина України;

2) документи, що посвідчують особу та підтверджують її спеціальний статус: а) посвідчення водія; б) посвідчення особи без громадянства для виїзду за кордон; в) посвідка на постійне проживання; г) посвідка на тимчасове проживання; ґ) картка мігранта; д) посвідчення біженця; е) проїзний документ біженця; є) посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту; ж) проїзний документ особи, якій надано додатковий захист.

Перелічені документи оформлюються українською мовою, у визначених Законом випадках іноземною мовою, строк їх дії, форма кожного та інформація, що міститься у них, встановлюється виключно вказаним Законом.

При цьому неможливо вірно встановити особу правопорушника, оскільки наявна розбіжність у написанні анкетних даних у паспорті громадянина України та у протоколі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, протоколпро адміністративне правопорушення не містить достовірних відомостей про особу, відносно якої він складений, тому підлягає поверненню органу, який його склав для доопрацювання.

Надавши оцінку представленим доказам, суддя приходить до висновку, що у протоколі про адміністративне правопорушення не вірно зазначені анкетні дані особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки згідно паспорту особи, вказано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Диспозицією статті 173 КУпАП передбачено вчинення правопорушником дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з диспозиції цієї норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення у статті 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» № 2899-IV, де зазначено, що громадське місце - це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. Решта громадських місць визначається органами місцевої влади. Ці місця мають бути внесені до списку громадських пунктів, а люди проінформовані стосовно них.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Так, обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи те, що вищенаведені недоліки, допущені при оформленні матеріалів справи про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, не дають можливості повно та обєктивно розглянути дану справу та накласти на правопорушника адміністративне стягнення, тому вважаю, що матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ознаками ст.173 КУпАП слід направити до УПП в Закарпатській області ДПП - для належного оформлення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 278, ст. ст. 283, 284, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали протоколу про адміністративне правопорушення, складеного поліцейським роти №1 взводу №2 бат. УПП в Закарпатській області сержантом поліції Реплюк Т.М., відносно гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешк. АДРЕСА_1 , за 173 КУпАП, повернути до УПП в Закарпатській області ДПП, для належного оформлення.

Постанова, відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 31.03.2015 року в справі №2-рп/2015, оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош