ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1360/19 Справа № 175/2843/19 Суддя у 1-й інстанції - Бойко О.М. Суддя у 2-й інстанції - Мудрецький Р. В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2019 року м. Дніпро

Суддя-доповідач Дніпровського апеляційного суду Мудрецький Р.В., розглянувши апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 вересня 2019 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого директором ТОВ Шахтар-Агро, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст 163-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Постановою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 вересня 2019 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі 170 грн. Стягнуто судовий збір у розмірі 384 гр. 20 коп.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 В ході перевірки ТОВ «Шахтар-Агро», що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, м. Павлоград, вул. Дмитра Яворницького, буд. №26, виявлено порушення, а саме: знижено податок на прибуток на суму 10 387 853 грн., у тому числі за 2018 рік 10387853, знижено податок на додану вартість який підлягає сплаті в бюджет в періоді, на загальну вартість 4 266 358 грн., у тому числі за січень 2016 року - 2,353 грн., за лютий 2016 року 2,353 грн., за березень 2016 року -2,353 грн., за квітень 2016 року -2,353 грн., за травень 2016 року -2,353 грн., за червень 2016 року -2,353 грн., за липень 2016 року -2,353 грн., за серпень 2016 року -2,353 грн., за вересень 2016 року -2,353 грн., за жовтень 2016 року -2,353 грн., за листопад 2016 року -2,353 грн., за грудень 2016 року 551465 а за грудень 2017 року 783, 919 грн., лютий 2018 року -48,497 грн., жовтень 2018 року -185,763 грн., грудень 2018 року -26 70 831 грн., завищено розмір від`ємного значення з податку на додану вартість у сумі 1 472 556 грн. По даному порушенню складено акт перевірки №21661/04-36-14-17/35020481 від 16.04.2019 року, що підтверджує час та місце виявлення правопорушення, за що передбачена відповідальність згідно з ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 поза межами строку його апеляційного оскарження звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій, зокрема, просив суд апеляційної інстанції поновити пропущений строк.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження постанови суду, ОСОБА_1 посилається на те, що про час та місце розгляду він сповіщений не був, що є порушення вимог ст. 285 КУпАП, та копію постанови він отримав лише 23 жовтня 2019 року.

Свої вимоги про скасування постанови ОСОБА_2 обґрунтовує порушенням судом вимог ст.ст. 245, 247, 251, 280 КУпАП.

Так, ОСОБА_2 вказує на те, що суд не надав оцінки тим обставинам, що йому ставиться у провину порушення ведення податкового обліку в тому числі у період з січня 2016 року по січень 2018 року, тоді як у період з 01 січня 2016 року по 31 грудня 2016 року він посаду директора не обіймав та був на неї призначений лише 26 січня 2018 року. Поряд із цим, під час розгляду справи суд не врахував, що зазначені в акті перевірки відомості, покладені в основу протоколу, не набрали законної сили. ОСОБА_2 зазначає, що суд не дослідив питання оскарження ТОВ Шахтар Агро цього акту перевірки та не з`ясував, що наразі це рішення податкового орган ним оскаржується. Також, під час ухвалення рішення суд не звернув увагу на те, що строки накладення стягнення сплинули, а протокол про адміністративне правопорушення не містить посилань на конкретні вчинені ним фактичні дії, та спосіб порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку. Серед іншого, апелянт зауважує, що судом здійснено його виклик за адресою, де він не проживає.

Заслухавши ОСОБА_1 та його захисника адвоката Ковалевської М.В., які апеляційну скаргу підтримали, перевіривши матеріали провадження, законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції приходить до таких висновків.

Вирішуючи питання про необхідність поновлення строку апеляційного оскарження постанови, суд апеляційної інстанції виходить з того, що судове рішення було ухвалено без участі ОСОБА_1 та про це йому стало відомо лише 23 жовтня 2019 року під час ознайомлення з матеріалами справи.

За таких обставин, суд вважає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку апеляційного оскарження постанови та приходить до висновку, що його слід поновити.

Вирішуючи питання про наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1, суд виходить з такого.

У відповідності до ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Апеляційним судом встановлено, що судом першої інстанції цих вимог закону дотримано не було.

Як видно з протоколу про адміністративне правопорушення, покладеного в основу постанови суду, ОСОБА_2 інкриміновано порушення ведення податкового обліку, окрім періоду з 26 січня 2018 року по 29 березня 2019 року, також й у період з січня по грудень 2016 року та у грудні 2017 року.

Між тим, як вбачається з долученого до протоколу витягу з акта перевірки ТОВ Шахтар-Агро, ОСОБА_1 було призначено на посаду лише 26 січня 2018 року.

За цих обставин, з огляду на те, що суд розглядає справу лише в межах протоколу, суд дійшов до необґрунтованого висновку про наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності.

Окрім цього, при вирішенні питання про наявність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, суд не надав оцінку тим обставинам, що у протоколі не розкрито його зміст, що також виключає можливість притягнення ОСОБА_1 до відповідальності.

Так, згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 1 ст. 163-1 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

З диспозиції зазначеної статті вбачається, що вона носить бланкетний характер і передбачає відповідальність за порушення конкретних норм податкового законодавства України.

Отже, формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення, його мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Як вбачається з матеріалів справи, суд першої інстанції при розгляді справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП вказаних вимог закону не врахував.

З протоколу про адміністративне правопорушення неможливо зробити висновок про об`єктивну сторону правопорушення, тобто яке саме порушення порядку ведення податкового обліку було допущено, наслідком чого є заниження податку на прибуток та додану вартість.

Всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі не зазначені суть адміністративного правопорушення - конкретні дії чи бездіяльність, які полягали в порушенні чи нездійсненні ОСОБА_1 саме передбачених законодавством правил ведення податкового обліку.

Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення, що суд залишив поза своєю увагою.

Окрім цього, суд не врахував й положень ст. 56-18 Податкового кодексу України, згідно з якими з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Як видно з протоколу про адміністративне правопорушення № 345 від 16 квітня 2019 року, в основу доведеності вини ОСОБА_1 податковим органом були покладені висновки, зазначені в акті від 16 квітня 2019 року № 21661/04-36-14-17/35020481 про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ Шахтар-Агро з питань дотримання вимог податкового законодавства.

Між тим, у відповідності з зазначеними положеннями закону, ТОВ Шахтар-Агро звернулось до суду з позовною заявою про визнання протиправним та скасування податкового повідомлень-рішень, складених на підставі акта від 16 квітня 2019 року № 21661/04-36-14-17/35020481.

Таким чином, під час судового розгляду суд не з`ясував обставину оскарження акта перевірки, а розглянувши справу у відсутність ОСОБА_1 , позбавив його можливості надати докази на підтвердження наведених обставин та дійшов до передчасного висновку про узгодженість податкового зобов`язання.

Отже, судом не були в повному обсязі дотримані вимоги ст.ст.245, 268, 280 КУпАП, не була забезпечена участь ОСОБА_1 в судовому засіданні, не перевірені пояснення щодо відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП та не досліджені докази на підтвердження звернення до суду з позовом, тобто суд, допустивши неповноту судового розгляду справи, неправильно встановив фактичні обставини інкримінованого правопорушення та наявність вини ОСОБА_1 в його вчиненні, що свідчить про незаконність та необґрунтованість рішення суду.

На підставі викладеного, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність скасування постанови через відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, тобто з підстав, визначених п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись п.1 ст.247, ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження постанови Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 вересня 2019 року задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк апеляційного оскарження постанови Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 вересня 2019 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 вересня 2019 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП скасувати та закрити провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду Р.В. Мудрецький