Справа №461/7663/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2019 року, суддя Галицького районного суду м.Львова Мисько Х.М., з участю представника Львівської митниці ДФС Дунаса М.О., представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвоката Мартиневича Ю.О., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності,-

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 28.02.2002 року Галицьким РВ ЛМУ УМВС України у Львівській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2

за ч.1 ст.483 Митного Кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

згідно протоколу про порушення митних правил від 27.09.2019 року, 08.11.2018 року для здійснення митного оформлення товару «легковий автомобіль, бувший у використанні, призначений для використання на дорогах загального користування, марка: MERCEDES-BENZ (модель: ML250, рік випуску - 2015, модельний рік - 2015, дата ведення в експлуатацію - 09.01.2015 року, № кузова: WDC1660041A503838, № двигуна: 0392, двигун - дизель, об`єм 2143 см3, потужність 150 kw, колір - чорний, кузов - універсал, колісна формула - 4х4, місць включаючи водія - 5, дверей 5, країна походження: Європейський союз (EU) в митному режимі «імпорт») в`їхав у відділ митного оформлення «Скнилів» митного поста «Західний» Львівської митниці ДФС, де було подано електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ №UA209190/2018/035223 разом з товаросупровідними документами, а саме: рахунок-фактура (kaufvertrag) б/н від 29.10.2018 року та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 , видане компетентними органами ФРН.

Відповідно до поданих до митного оформлення товаросупровідних документів, отримувач громадянин України ОСОБА_2 (паспорт НОМЕР_4 , виданий Залізничним РВ, м.Львів пр.Червоної Калини, 1/7), продавець та відправник німецька компанія Solid Widmann Auto Gebrauchtwagen GmbH. Декларант - ФОП ОСОБА_3 (79070 м.Львів вул.Чукаріна 28/67). Фактурна вартість 15 100 євро (згідно курсу НБУ станом на 08.11.2018 року вартість становить 483 883,06 грн).

Митними органами Федеративної Республіки Німеччина листом №Z4663-2018.UA.800164-DVIII.A.22 від 05.06.2019 року (лист ДФС № 20373/7/99-99-20-02-01-17 від 26.06.2019 року) надано копії рахунку від 29.10.2018 року № Р00046, квитанцій про оплату № 2000 від 22.10.2018 року та б/н від 29.10.2018 року, розписки про отримання автомобіля №75090 від 29.10.2018 року, митної декларації MRN №18DE07E0 від 29.10.2018 року та ін., згідно яких німецькою компанією Solid Widmann Auto Gebrauchtwagen GmbH було продано вказаний автомобіль гр. ОСОБА_4 Назарію (вул.Руданського,12, 81126, Лисиничі) за ціною 24 789,92 євро (згідно курсу НБУ станом на 08.11.2018 року вартість становить 794 398,84 грн). Гр. ОСОБА_5 , згідно квитанцій про оплату № 2000 від 22.10.2018 року та б/н від 29.10.2018 року, було сплачено 4500 та 25000 євро, і отримано вказаний автомобіль у відповідності до розписки про отримання автомобіля № 75090 від 29.10.2018 року, що засвідчено його підписами. В подальшому уповноваженими органами ФРН вказаний автомобіль було перереєстровано на ім`я гр. ОСОБА_1 та видано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 , а митними органами ФРН було здійснено його митне оформлення в митному режимі «експорт» за митною декларацією MRN № 18DE07E0 від 29.10.2018 року.

Гр. України ОСОБА_2 у своїх поясненнях від 18.09.2019 року зазначив, що ним для придбання автомобіля за кордоном було надано доручення від листопада 2018 року ОСОБА_1 на купівлю на його ім`я за межами України транспортного засобу визначеної марки та моделі за ціною та умовах на його власний розсуд, оформлення відповідних документів за кордоном та доставку автомобіля до кордону з Україною. Після придбання транспортного засобу марки «MERSCEDES-BENZ», модель «ML 250», рік випуску 2015, кузов НОМЕР_5 , ОСОБА_1 доставив його до кордону з Україною та надав гр. ОСОБА_2 пакет документів, який він оформляв за кордоном, і який гр. ОСОБА_2 подав до митного контролю. За придбаний автомобіль гр. ОСОБА_2 заплатив ОСОБА_1 . 15 100 євро. Усі документи, які гр. ОСОБА_2 подав до митного контролю було надано йому гр. ОСОБА_1

Відповідно до ФМ «Журнал пункту пропуску» АСМО «Інспектор», 07.11.2018 року транспортним засобом марки «MERSCEDES-BENZ», модель «ML 250», номер кузова НОМЕР_5 , реєстраційний номер НОМЕР_6 , в напрямку «в`їзд в Україну» через митний пост «Рава-Руська» Львівської митниці ДФС переміщувалося 2 особи: громадянин України ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_7 ) та громадянин України ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_8 ).

З метою отримання пояснень від громадянина України ОСОБА_1 щодо вказаного факту УПМП та МВ Львівської митниці ДФС було скеровано на його адресу лист від 18.09.2019 року №15185/10/13-70-20/38 з проханням прибути в термін до 16.00 год. 27.09.2019 року, однак, на вказаний виклик громадянин не з`явився та про причини неявки не повідомив.

Враховуючи викладене, митним органом встановлено, що гр. ОСОБА_1 для переміщення через митний кордон України та митного оформлення транспортного засобу марки «MERSCEDES-BENZ», модель «ML 250», рік випуску НОМЕР_9 , кузов НОМЕР_5 , було надано гр. ОСОБА_2 документи, що містять неправдиві дані щодо вартості товару.

Таким чином, на думку митного органу, ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення документів, що містять неправдиві відомості щодо вартості товару, які мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) ч.1 ст.483 МК України.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, проте, забезпечив явку свого представника.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвокат Мартиневич Ю.О. в судовому засіданні просив закрити провадження у справі у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення з огляду на те, що порушення митних правил, яке інкримінується ОСОБА_1 не є триваючим, оскільки воно є закінченим з моменту подання громадянином України ОСОБА_2 на митницю відповідних документів для розмитнення автомобіля.

Представник Львівської митниці ДФС в судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за порушення митних правил, покликаючись на матеріали справи. Вважає, що строки притягнення до адміністративної справи не закінчились, оскільки вказане правопорушення є триваючим.

Заслухавши думку представника Львівської митниці ДФС, адвоката Мартиневича Ю.О., дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 489 МК України передбачено, що посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що згідно протоколу про порушення митних правил №3754/20900/19 від 27.09.2019 року, адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.483 МК України, що ставиться у вину органом митниці ОСОБА_1 вчинено 08.11.2018 року.

Факт митного правопорушення підтверджується: протоколом про порушення митних правил №3754/20900/19 від 27.09.2019 року; електронною декларацією форми МД-2 від 08.11.2018 року; актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 07.11.2018 року; висновком експертного авто товарознавчого дослідження з оцінки транспортного засобу за заявою ОСОБА_7 №16721 від 08.11.2018 року; доповідними записками; службовими записками та іншими матеріалами справи в їх сукупності.

Матеріали адміністративної справи щодо ОСОБА_1 в провадження Галицького районного суду м.Львова надійшли 09.10.2019 року.

Згідно з частиною другою статті 467 МК України, в редакції чинній на час виявлення митного правопорушення, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а в разі розгляду судами (суддями) справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 - 485цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Відповідно до листа Міністерства юстиції України від 17 липня 2017 року №22-14-493, триваючими визнаються ті правопорушення, які розпочавшись з будь-якої дії чи бездіяльності, здійснюються безперервно, шляхом невиконання обов`язків. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія чи бездіяльність, коли винна особа або не виконує покладений на неї обов`язок, або виконує його не повністю, або не належним чином.

Редакція статті 467 МК України була змінена та доповнена положенням про зупинення на час розгляду таких справ судом строку накладання стягнень у справах про порушення митних правил Законом України «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» від 08 листопада 2018 року, який набрав чинності 25 листопада 2018 року.

Відповідно до частини першої статті 467 МК України, в редакції чинній з 25 листопада 2018 року, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Положення частини першої статті 467 МК України в новій редакції, яка почала діяти з 25 листопада 2018 року, збільшують строк давності притягнення особи до відповідальності, а саме погіршують становище особи, а тому, відповідно не мають зворотної дії в часі.

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до змісту вимог ст.245 КУпАП, завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є : своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому ччислі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Відповідно до ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол, у якому, відповідно до ст.256 цього Кодексу, зазначаються дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, суть адміністративного правопорушення має бути конкретною за змістом, викладеною з урахуванням суб`єктивних та об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбачених КУпАП.

Згідно ч.1 ст.483 МК України переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для переміщення товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Відповідно до ст.264 МК України, митна декларація приймається та реєструється органом доходів і зборів. Подання такої декларації супроводжується наданням митному органу комерційних супровідних та інших необхідних документів згідно переліку передбаченого ст. 335 МК України. Час та дата прийняття митної декларації фіксуються посадовою особою, що її прийняла шляхом реєстрації. А отже, вона підтверджує факт, що має юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, якщо такі зазначено. Орган доходів і зборів не має права відмовити в прийнятті митної декларації, якщо декларант виконав усі умови встановлені цим Кодексом.

Правопорушення, передбачене ч.1 ст.483 Мк України, характеризується вчиненням дії одноразового характеру, під час митного оформлення товару, коли таке діяння може бути виявлене контролюючим органом, який з метою митного оформлення, засвідчує відомості одержані під час митного контролю товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, та як наслідок, здійснює оформлення результатів такого контролю.

Отже, порушення митних правил, зазначене в протоколі №3754/20900/19 від 27.09.2019 року, яке ставиться в провину ОСОБА_1 , не є триваючим, оскільки воно є закінченим ще з моменту подання громадянином України ОСОБА_2 на митницю відповідних документів для розмитнення автомобіля.

Відтак, суд прийшов до висновку, що особа, яка подала такі відомості митному органу не перебуває в безперервному стані протиправної бездіяльності, та покладені на нього обов`язки виконав відразу, тобто, в момент подачі декларації.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного суду України від 09.04.2012 року у справі № 21-260а11, згідно якої, порушення митних правил, яке полягає в зазначенні у митній декларації неправдивих відомостей, не можна вважати триваючим.

Як вбачається з матеріалів справи, днем вчинення правопорушення є 08.11.2018 року, відтак, ОСОБА_1 не може бути притягнутий до відповідальності поза межами строків, передбачених ч.2 ст. 467 МК України в редакції на час його вчинення, оскільки, набрання 25.11.2018 року чинності змін у ст.ст.467, 522 МК України, які об`єктивно погіршують його правове становище порівняно з попередньою редакцією, є неприпустимим.

Відповідно статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У Рішенні Конституційного Суду України від 09 лютого 1999 року по справі № 1-рп99 зазначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час якого вони настали або мали місце.

Заборона зворотної дії є однією з важливих складових правової визначеності.

Пунктом 7 ст.247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням строків на момент розгляду справи, передбачених ст.38 КУпАП.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Враховуючи наведені обставини, провадження по справі слід закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення, строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст.ст. 247, 248, 249, 251, 283-285 КУпАП, ст.ст. 243, 459, 461, 467, 487, 527, 528 МК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.483 МК України закрити у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення у справах про порушення митних правил.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м.Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Х.М. Мисько