Провадження № 33/801/8/2019
Головуючий у суді 1-ї інстанції Михайленко А. В.
Доповідач: Рупак А. А.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2019 р. м. Вінниця

Суддя Вінницького апеляційного суду Рупак А.А., за участю прокурора Каменяр С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці апеляційну скаргу адвоката Глєбова С.Г. в інтересах ОСОБА_3 на постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 12 вересня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП щодо ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого завідувачем групи організації реагування на надзвичайні ситуації 1 державного пожежно-рятувального загону ДПРЗ-1 ГУ ДСНС України у Вінницькій області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_4, перебуваючи на посаді завідувача групи організації реагування на надзвичайні ситуації 1 державного пожежно-рятувального загону ДПРЗ-1 ГУ ДСНС України у Вінницькій області, являючись суб'єктом визначеним у п.п. «д» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення ч. 2 ст. 52 ЗУ, в установлений законом термін, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив правопорушення, пов'язане з корупцією.

Так, відповідно до наказу Головного управління Держаної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області від 01 жовтня 2012 року №5 ОСОБА_3 призначений на посаду - завідувач групи організації реагування на надзвичайні ситуації 1-го державного пожежно-рятувального загону Управління ДСНС України у Вінницькій області.

Згідно зі ст.3 Закону ОСОБА_3 як особа начальницького складу органу цивільного захисту являється суб'єктом на якого поширюється дія цього Закону

Частиною другою статті 52 Закону передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Рішенням НАЗК від 10:06.2016 № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на першому етапі розпочинає свою роботу з 01.09.2016 для службових осіб, які станом на 01.09.2016 займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Е-декларація «Повідомлення про суттєві зміни в майновому стані» подається службовими особами, які станом на 01.09.2016 чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Відповідно до пункту 6 розділу П Порядку формування, ведення .та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № З, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу П зазначеного вище Порядку, Е-декларація «Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані» суб'єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

За результатами ознайомлення із загальнодоступними даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які розміщенні на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції установлено, що ОСОБА_3 не подано повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме про придбання 04.01.2017 в ТОВ «ТД Автоцентр Поділля» (далі Продавець) у власність транспортного засобу марки Citroen С4, вартістю 485 000 грн. з ПДВ.

Відповідно до інформації та документів територіального сервісного центру №0541 РСЦ МВС у Вінницькій області, 04.01.2017 на підставі заяви №110861574 та договору купівлі-продажу транспортного засобу від 28.11.2016 №ТДАП25 укладеного між ТОВ «ТД Автоцентр Поділля» та ОСОБА_3 на його ім'я зареєстровано автомобіль Citroen С4, 2016 р.в., кузов № НОМЕР_1, вартістю згідно договору 485 000 грн. з ПДВ.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу на 01 січня 2017 року - 1600 гривень.

Таким чином, у ОСОБА_3 після набуття 04.01.2017 права власності на автомобіль вартістю 485 000 грн. з ПДВ, що становить 303,125 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року, виник обов'язок передбачений частиною 2 статті 52 Закону, який потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК.

Відповідно до положень статей 251 - 253 Цивільного кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Тобто, у ОСОБА_3 виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані упродовж періоду з 00:00 год. 05.01.2017 по 23:59 год. 14.01.2017.

15.01.2017 в 00:00 год. ОСОБА_3 порушив порядок, передбачений частиною другою статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року письмово не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

Отже, ОСОБА_3, перебуваючи на посаді завідувача групи організації реагування на надзвичайні ситуації І -го державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Вінницькій області, будучи згідно пп. «д» п. І ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення та правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення вимоги ч.2 ст.52 Закону, не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, а саме про придбання в ТОВ «ТД Автоцентр Поділля» транспортного засобу Citroen С4, 2016 р.в., кузов НОМЕР_2, вартістю 485 000 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 ставиться питання про скасування постанови судді Вінницького міського суду Вінницької області від Вінницького міського суду Вінницької області від 12 вересня 2018 року з закриттям провадження по справі у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, оскільки судом не повно з'ясовано всіх обставин справи, та не досліджено і не надано оцінки наявним в матеріалах справи доказам.

В судовому засіданні ОСОБА_3 та його захисник Козачук М.В. підтримали доводи апеляційної скарги з доповненнями з підстав, викладених в ній та просили задовольнити.

Прокурор Каменяр С.В. заперечила проти задоволення апеляційної скарги та підтримала обставини, викладені у протоколі та постанові суду.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляції, приходжу до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на наступне.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Відповідно до ч.2 ст. 283 КУпАП постанова повинна містити опис обставин, установлених під час розгляду справи. Проте судом першої інстанції в порушення вказаної вимоги закону не зазначено обставин правопорушення вчиненого ОСОБА_3, а зазначено лише те, що ОСОБА_3, перебуваючи на посаді завідувача групи організації реагування на надзвичайні ситуації 1 державного пожежно-рятувального загону ДПРЗ-1 ГУ ДСНС України у Вінницькій області, являючись суб'єктом визначеним у п.п. «д» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення ч. 2 ст. 52 ЗУ, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив правопорушення, пов'язане з корупцією.

Таким чином, судом першої інстанції не повно було з'ясовано всіх обставин справи, що призвело до неправильного вирішення справи.

На наведених обставин постанова судді підлягає скасуванню.

Стосовно доводів апеляційної скарги в частині невідповідності висновків судді фактичним обставинам справи слід зазначити, що згідно положень ст..280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суди мають також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам суд повинен дати належну оцінку.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно рішення ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України», визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне несвоєчасне подання електронної декларації, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов'язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання електронної декларації.

Крім того, згідно з п. 2 роз'яснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення також звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Кожна особа зобов'язана вчиняти дії у відповідності з законом.

Граничним терміном подачі декларації для ОСОБА_3 було визначено законом до 23.59 годин 14 січня 2017 року.

Згідно матеріалів справи ОСОБА_3 ознайомлений з вимогами Закону про необхідність повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 07 квітня 2017 року, тобто після вчинення зазначеного правопорушення (а.с.24), що виключає відповідальність за вчинене.

Відповідно до п. 2 ч. 8 ст. 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

У зв'язку з вищевикладеним, вважаю, що постанова судді місцевого суду відносно ОСОБА_3 є незаконною та необґрунтованою, прийнятою з істотними порушеннями вимог КУпАП, в зв'язку з чим підлягає скасуванню, а провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 - закриттю відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_3 - адвоката Глєбова С.Г. задовольнити.

Постанову судді Вінницького міського суду Вінницької області від 12 вересня 2018 року у справі відносно ОСОБА_3 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП скасувати.

Провадження у справі відносно ОСОБА_3 за ч.2 ст.176-2 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя:

Згідно з оригіналом: