Дата документу 19.03.2019 Справа № 554/1622/19
Провадження №3/554/560/2019
П О С Т А Н О В А

Іменем України

19 березня 2019 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко А. Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП і матеріали справи додані до нього щодо

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця і мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, адміністратора бару паб «Кришка» ФОП ОСОБА_2, РНОКПП № НОМЕР_1, інші відомості про особу ініціатором складення протоколу не надані

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу складеного головним державним ревізором-інспектором відділу фактичних перевірок, контролю за готівковими операціями управління аудиту ГУ ДФС у Полтавській області ОСОБА_3 «ОСОБА_1 15 лютого 2019 року о 16 год. 13 хв., в барі паб «Кришка», що належить ФОП ОСОБА_2 за адресою м. Полтава, бульвар Євгена Коновальця, 15 допустив порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: не забезпечив проведення розрахункової операції з використанням реєстратора розрахункових операцій, не забезпечив використання режиму попереднього програмування обліку кількості товару, не забезпечив ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації та не забезпечив відповідність сум готівкових коштів на місці проведення розрахунків, чим порушив п.п. 1, 11, 12, 13 ч. 3 Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг від 06.07.1995 № 265/95-ВР», що, на думку ініціатора складення протоколу, є вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

В судове засідання порушник, будучи належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи не явився, надавши заяву про розгляд справи без його участі, в звязку з чим суд розглянув справу за його відсутності.

Дослідивши протокол про вчинення адміністративного правопорушення та матеріали додані до нього, суд приходить до висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення інкримінованого їй правопорушення та необхідності закриття справи, виходячи з наступного.

Як видно із змісту протоколу, він складений з грубими порушеннями вимог ст. 256 КУпАП, яка встановлює, що в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, повинні бути зазначені: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка вчинила адміністративне правопорушення. У разі відмовлення особи, яка вчинила правопорушення, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

При складенні протоколу порушникові розяснюються його права і обовязки, передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один із яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності (ч. 2 ст. 254 КУпАП).

Ці вимоги закону ініціатором складення протоколу були грубо порушені.

У відповідності до чинного законодавства відповідальність за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП встановлена за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Судом встановлено, що Протокол про адміністративне правопорушення має суттєві недоліки у ньому, зокрема, суть адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, оскільки не розкрито зміст порушення, не вказано при здійсненні якої саме розрахункової операції допущено порушення, а лише констатовано факт вчинення такого порушення та зроблено посилання на норму, що є недопустимим, так як порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та позбавляє суд можливості оцінювати ці дії як правопорушення, виходячи із наявності його складу.

Так, обєктивна сторона правопорушення, вчинення якого інкримінується порушнику, полягає у вчиненні порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Стаття 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» визначає, що розрахункова операція це приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявностю вини у формі прямого умислу.

Із змісту протоколу не видно, які саме дії та при проведенні якої розрахункової операції вчинив порушник, як він при цьому діяв, а констатується лише факт вчинення такого порушення.

Наведене свідчить, що в його діяннях відсутня обєктивна сторона складу інкримінованого йому правопорушення, що виключає відповідальність особи, так як відсутній його склад в цілому.

Будь-яких доказів, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого їй адміністративного правопорушення ініціатором складення протоколу не надано і посилання на них в самому протоколі не наведено, а тому констатація факту вчинення ним адміністративного правопорушення в протоколі є припущенням, яке на доказах не ґрунтується.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

На підставі наведеного суд приходить до висновку про відсутність в діяннях ОСОБА_1 складу інкримінованого їй правопорушення, так як протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, що виключає притягнення особи до відповідальності.

Керуючись статтями 247, 283 та 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена через місцевий суд, який виніс постанову, протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя А. Г. Савченко