"14" березня 2019 р. Справа № 363/806/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2019 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, щодо

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає в Київській області, Вишгородському районі, с. Нижча Дубечня, просп. Миру, 71-а,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП,

в с т а н о в и в:

відповідно до змісту протоколу № 007971 про адміністративне правопорушення, 29.01.2019 року о 19 год. 30 хв. на пойменій водоймі річки Десна в районі с.Нижча Дубечня Вишгородського району Київської області, ОСОБА_1 грубо порушуючи правила рибальства, проводив вилов риби з криги за допомогою підсаки. При цьому виловив рибу плоскирка 6 шт., судак 2 шт., щука 8 шт., окунь 50 шт., синець 20 шт., рак 10 шт., краснопірка 6 шт. загальною вагою 14,6 кг., чим перевищив добову норму вилову на 11,6 кг. риби, а саме плоскирка 6 шт., судак 2 шт., шука 5 шт., окунь 40 шт., синець 10 шт., рак 10 шт., краснопірка 6 шт., чим наніс збитки рибному господарству України на суму 5 117 грн. Своїми діями ОСОБА_1 порушив ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та п. 4.6 правил спортивного та любительського рибальства України, тобто вчинив правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

ОСОБА_1 в суді своєї вини не визнав та пояснив, що 29.01.2019 перебував на водосховищі в районі села Нижча Дубечня разом зі своїми товаришами ОСОБА_2 та ОСОБА_3. В цей час виявили задуху риби у великій кількості та намагаючись врятувати рибу почали вирубувати на кризі великі лунки для потрапляння кисню у воду. При цьому рибу, яка не подавала ознак життя викидали на сніг, з метою недопущення загрязнення водойми. Через деякий час до них підійшли працівники рибохорони та зібравши всю рибу склали відносно нього протокол за вилов риби з перевищенням добової норми. При цьому рибу працівниками рибохорони передано йому на відповідальне зберігання, яку він залишив на водосховищі, оскільки вона була мертвою та непридатною для вжитку. Підсаку використовував для того щоб дістати лід з ополонки.

На підтвердження показів ОСОБА_1 надав сріншот з інтернет ресурсу, у якому Управління Держрибагенства у м. Києві та Київській області повідомило, що 29 січня 2019 року, на водоймі в районі села Нижча Дубечня Вишгородського району Київської області, Київський рибоохоронний патруль виявив масовий замор риби.

Свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в суді підтвердили, що 29.01.2019 року вони разом з ОСОБА_1 перебували на водосховищі в районі с. Нижча Дубечня. Помітивши задуху риби почали вживати заходів щодо її врятування, шляхом вирубування великих лунок для забезпечення доступу кисню до води. В цей час приїхали працівники рибохорони, які склали відносно ОСОБА_1 протокол за здійснення вилову риби з перевищенням добової норми. Разом з тим, свідки зауважили, що вилов риби не здійснювали.

Так, відповідно до п. 4.6 Правил любительського і спортивного риболовства, дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі загального користування риби не більше 3 кілограми.

Згідно ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи винні в тому числі у порушенні правил використання обєктів тваринного світу та перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання обєктів тваринного світу.

Крім того ч. 4 ст. 85 КУпАП передбачено відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову), яка тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

Так, доказами в справі про адміністративне правопорушення згідно ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Разом з тим, у разі порушення особою п. 4.6 Правил любительського і спортивного риболовства, щодо перевищення добової норми вилову, розрахунок завданої шкоди повинен проводитись з урахуванням дозволеної норми вилову.

Проте вага кожного виловленого екземпляра риби для правильного застосування п. 4.6 Правил любительського і спортивного риболовства в матеріалах протоколу не зазначається, розмір шкоди з урахуванням дозволеної норми вилову не визначено.

Зі змісту ст.ст. 245, 248 КУпАП випливає, що одним із основних завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є обєктивне зясування обставин справи, рівність всіх громадян перед законом і органом, що розглядає справу.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених у ст. 255 цього Кодексу.

Належні, допустимі і достатні докази здійснення вилову риби ОСОБА_1 в справі відсутні.

Відтак твердження в протоколі про порушення ОСОБА_1 п. 4.6. Правил любительського і спортивного риболовства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та як наслідок вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП на вимогах Закону не ґрунтується.

За змістом вимог ст. 62 Конституції України в Україні діє презумпція невинуватості, коли особа вважається невинуватою у вчиненні будь-якого правопорушення, доки її вину не буде доведено в установленому Законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже твердження ОСОБА_1 та свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про інші обставини, виходячи з яких в діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП відсутній, в суді не спростовані, докази на підтвердження його винуватості суду не представлено.

Таким чином, справа підлягає закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.85 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. 9 та 247 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

провадження в справі щодо ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення, передбачене за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Вишгородський районний суд протягом 10 днів.

Суддя