Провадження № 3/638/3577/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2019 року суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Шишкін О.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працює директором ТОВ «Фінансова компанія «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТИР», РНОКПП НОМЕР_1 , громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , будучи директором ТОВ «Фінансова компанія «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТИР» порушив встановленого законодавством порядку застосування РРО в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: не проведення розрахункових операцій через РРО при поповненні електронного квитка на суму 120,0 грн., РРО на момент перевірки відсутній, касовий чек не видавався, чим порушено ст. 3 п. 1,2 ЗУ «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» із змінами та доповненнями.. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КпАП України.

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 у судовому засіданні просила закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Вимоги обґрунтовувала тим, що висновок контролюючого органу про вчинення ОСОБА_1 порушення, при проведенні операції з переказу коштів із застосування ПТКС без застосування належним чином зареєстрованих, опломбованих та переведених у фіскальний режим роботи реєстраторів розрахункових операцій та складання як наслідок протоколу про адміністративне правопорушення, не відповідає чинному законодавству України, з тих причин, що операція Товариством не є розрахунковою операцією в розумінні Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а є операцією з приймання готівки для подальшого переказу, тому в діях ТОВ «Фінансова компанія «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТИР» та керівника ОСОБА_1 відсутні ознаки вчинення порушення чинного законодавства; податкове зобов`язання є неузгодженим, а відтак і у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення.

Податкове повідомлення-рішення № 0 від 04.11.2019, винесене на підставі акту перевірки, та результати перевірки Головного управління ДПС у Харківській області, яким встановлено порушення Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» були оскаржені Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Платіжний центр» 13.11.2019 року в адміністративному порядку до контролюючого органу вищого рівня (ДПС України), про що надано відповідні докази заперечення, копію скарги, та копії чеку і опису вкладення як докази направлення їх до Державної податкової служби України та копію Рішення ДПС України від 29.11.2019 року про продовження строку розгляду скарги.

Відповідно до п. 56.1 Податкового Кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

У відповідності до п. 56.2 ст. 56 Податкового кодексу України, у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Згідно положень Податкового кодексу України при адміністративній чи судовій процедурі оскарження прийнятого контролюючим органом рішення податкове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням чи рішенням контролюючого органу про перегляд раніш прийнятого рішення законної сили. (п. 56.15 ст. 15 Податкового кодексу України).

Тобто, на даний час сума нарахувань податкового органу за наслідками перевірки, оформленої актом від 11.10.2019 року є неузгодженою, факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення є недоведеним і до вирішення справи в порядку адміністративного оскарження, його не може бути притягнуто до адміністративної відповідальності, а тому відсутні підстави для задоволення даного адміністративного матеріалу, надісланого податковим органом разом з протоколом від 11.10.2019 року.

Відповідно до п. 56.14 ст. 56 Податкового кодексу України скарга, подана із дотриманням строків, визначених пунктом 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження. Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Враховуючи те, що директором ТОВ «Фінансова компанія «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТИР» ОСОБА_1 оскаржено в адміністративному порядку податкове повідомлення-рішення 0 від 04.11.2019р. та самі результати перевірки, то відповідно до вирішення питання події і складу адміністративного правопорушення в його діях немає.

Крім того, Об`єктом правопорушень, передбачених коментованою статтею, є суспільнівідносини усфері здійсненнярозрахункових операцій. Стаття 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій усфері торгівлі, громадського харчуваннята послуг» визначає, що розрахункова операція -розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця. Реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з купівлі-продажу іноземної валюти та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо. Місце проведення розрахунків - місце, де здійснюються розрахунки із покупцем за продані

товари (надані послуги) та зберігаються отримані за реалізовані товари (надані послуги) готівкові кошти, а також місце отримання покупцем попередньо оплачених товарів (послуг) із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо.

Програмно-технічним комплексом самообслуговування (далі також ПТКС), згідно п. 1. 32-2 ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», є пристрій, що дає змогу користувачеві здійснювати операції з ініціювання переказу коштів, без Програмно-технічним комплексом самообслуговування (далі також ПТКС), згідно п. 1.32-2 ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», є пристрій, що дає змогу користувачеві здійснювати операції з ініціювання переказу коштів, без безпосередньої участі оператора (касира).

Тобто, ПКТС - це не місце проведення розрахункових операцій, а місце ініціювання переказу коштів, а також місце виконання інших операцій відповідно до функціональних можливостей ПТКС.

З аналізу вищезазначених норм законодавства вбачається, що особи, які здійснюють операції з приймання готівки для подальшого її переказу, зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані в установленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій.

При цьому, в розумінні Закону про РРО розрахункова операція - це приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг).

Таким чином, на суб`єкт господарювання покладається обов`язок застосовувати РРО при здійсненні операції, яка полягає у прийманні від покупця готівкових коштів за місцем реалізації товарів (послуг).

Звертаю увагу, що за місцем розташування ПТКС, не здійснюється будь-яких розрахункових операцій, оскільки не здійснюється продажу товарів, робіт, послуг; не надається послуга з переказу коштів, оскільки момент отримання послуги з переказу коштів не пов`язаний у часі з моментом внесення грошових коштів до ПТКС. Час надання послуги пов`язаний з моментом зарахування грошових коштів на рахунок отримувача.

Також зазначаю, що фізичні особи вносили кошти в ПТКС не за отримання послуг чи товарів від Товариства, а здійснювали виключно поповнення електронних квитків для оплати проїзду в міському електротранспорті м. м. Харкова (трамвай, тролейбус, метрополітен).

ТОВ «ФК «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР» не здійснює продажу фізичним особам товарів (надання послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операцій з приймання готівки для подальшого її переказу від фізичних осіб.

Згідно ст. 1 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» фінансова установа - юридична особа, яка відповідно до закону надає одну. чи декілька фінансових послуг, а також інші послуги (операції), пов`язані з наданням фінансових послуг, у випадках, прямо визначених законом, та внесена до відповідного реєстру в установленому законом порядку. До фінансових установ належать банки, кредитні спілки, ломбарди, лізингові компанії, довірчі товариства, страхові компанії, установи накопичувального пенсійного забезпечення, інвестиційні фонди і компанії та інші юридичні особи, виключним видом діяльності яких є надання фінансових послуг, а у випадках, прямо визначених законом, - інші послуги (операції), пов`язані з наданням фінансових послуг.

Відповідно п. 8 ст. 4 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» до фінансових послуг належить переказ коштів.

ТОВ «ФК «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР» надає фінансові послуги по переказу коштів, передбачені п. 8 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» на підставі Ліцензії Національного банку

України від 11.02.2014 року №6, виданої ТОВ «ФК «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР» на переказ коштів у національній валюті без відкриття рахунків.

Вказані послуги з переказу коштів Товариство згідно умов відповідного договору переказу коштів надає юридичній особі - комунальному підприємству «Харківпасс», яка є особою, уповноваженою рішенням сесії Харківської міської ради здійснювати відповідно до вимог чинного законодавства заходи, пов`язані зі справлянням плати за транспортні послуги за перевезення в міському електричному транспорті м. Харкова (метрополітен, трамвай, тролейбус).

Товариство жодного товару чи жодної послуги фізичним особам, які вносять кошти до ПТКС не продає та не надає.

Товариство не отримує від фізичних осіб, які вносять грошові кошти до ПТКС, ніякої плати і не отримує від них жодного доходу. Тобто, фізичні особи не являються для Товариства покупцями.

Платником, згідно п. 1.32 ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» є особа, з рахунка якої ініціюється переказ коштів або яка ініціює переказ шляхом подання/формування документа на переказ готівки разом із відповідною сумою коштів.

З аналізу даної норми вбачається, що фізичні особи-пасажири, які в майбутньому бажають скористатись послугою перевезення, що надається виключно перевізниками електротранспорту міста Харкова, не являються платниками в розуміння чинного законодавства та за даними операціями.

Згідно п. 8 Правил впровадження автоматизованої системи обліку оплати проїзду в міському електричному транспорті м. Харкова, затверджених рішенням сесії Харківської міської ради, в редакції рішення 16 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 08.11.2017 № 846/17, з електронними квитками вчиняються такі реєстраційні дії:

- поповнення коштів на електронному квитку;

- реєстрація проїзду з одночасним зменшенням залишку передплачених коштів.

Поповнення коштів на електронному квитку здійснюється власником електронного квитка через програмно-технічні комплекси самообслуговування (термінали самообслуговування).

Реєстрація проїзду здійснюється шляхом піднесення електронного квитка пасажиром до валідатора-реєстратора.

Із зазначеного слідує, що внесення грошових коштів фізичними особами - пасажирами електротранспорту міста Харкова (КП «Харківський метрополітен», КП «Тролейбусне депо №2», КП «Тролейбусне депо №3», КП «Салтівське трамвайне депо», КП «Жовтневе трамвайне депо») до ПТКС являється операцією виключно з поповнення електронного квитка (транспортної карти), що не є платіжною картою, як зазначено в п. З Постанови Правління НБУ від 05.11.2014 №705 «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» (платіжним засобом з відкритим рахунком, згідно нормативних документів Національного банку) і виключно за послуги перевезення пасажирів, що надаються перевізниками електротранспорту міста Харкова (КП «Харківський метрополітен», КП «Тролейбусне депо №2», КП «Тролейбусне депо №3», КП «Салтівське трамвайне депо», КП «Жовтневе трамвайне депо»).

Тобто, з моменту внесення грошових коштів до ПТКС операція з грошовими коштами для пасажира-фізичної особи є завершеною. Мета, для якої вносились грошові кошти до ПТКС - поповнення транспортної картки, є досягнутою.

Даний факт підтверджується і квитанцією ПТКС, в якій вказано вид операції, яка здійснюється: поповнення електронного квитка.

Ні послуг перевезення, ні послуг переказу коштів ТОВ "ФК "ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР" фізичним особам - пасажирам метрополітену, трамваю, тролейбусу не надає.

При цьому, послугу з переказу коштів Товариство надає комунальному

підприємству «Харківпасс», яка є особою, уповноваженою рішенням сесії Харківської міської ради здійснювати відповідно до вимог чинного законодавства заходи, пов`язані зі справлянням плати за транспортні послуги за перевезення в міському електричному транспорті м. Харкова (метрополітен, трамвай, тролейбус). Товариство здійснює виключно переказ коштів, отримувачем яких є КП «Харківпасс».

Підпунктом 1.23 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» отримувач - особа, на рахунок якої зараховується сума переказу або яка отримує суму переказу у готівковій формі.

Переказ коштів - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою, (п.п. 1.24 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»),

Крім того, Товариством укладено договір про інкасацію валютних цінностей із ПАТ «МЕГАБАНК». Відповідно до умов даного договору Банк своїми силами і засобами у встановлені строки здійснює збирання грошової готівки з програмно - технічних комплексів самообслуговування Товариства та доставку її до операційної каси Банку.

Отже, операція з переказу коштів, яку виконує ТОВ «ФК «Платіжний центр» на користь КП «Харківпасс», не є розрахунковою операцією в розумінні Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», що в свою чергу унеможливлює застосування штрафних санкцій, передбачених пунктом 1 статті 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Таким чином, Товариством при прийманні готівки на поповнення електронного квитка не здійснювалася розрахункова операція з приймання коштів від покупця за реалізацію послуг, оскільки ця послуга фактично отримується від перевізників, а тому така операція в порядку Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» не є розрахунком, у зв`язку з чим доводи контролюючого органу про необхідність застосування РРО вважаємо безпідставними.

Додатково зазначаємо, що висвітлене питання неодноразово досліджувалось судовими органами, про що суди вже встановили правомірність господарських операцій Товариства і неправомірність та безпідставність нарахувань контролюючого органу.

Зокрема, по судовим справам № 520/8096/19, № 820/4723/18, № 820/5745/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР» до Головного управління ДФС у Харківській області були скасовані податкові повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області.

Із вказаного слідує, що ОСОБА_1 - директором ТОВ «ФК«ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР», не вчинялось порушень встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а отже в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КпАП України.

Суб`єктивна сторона правопорушень, передбачених коментованою статтею, характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Відповідно до вимог ст. 245 КпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 251КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини

Із протоколу про адміністративне правопорушення від 11.10.2019 року № 45/05-10 № 456858 вбачається, що ОСОБА_1 вчинив порушення п. 1, 2 ст. 3 ЗаконуУкраїни

від 06.07.1995р. № 265 ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», чим скоїв правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані матеріали, судом встановлено, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення уповноваженою особою було порушено ч. 1 ст. 256 КУпАП: не зазначено, що саме вона, є особою, яка здійснює розрахункові операції або посадовою особою суб`єкта господарювання (відповідно до санкції ч. 1 ст. 155-1 КУпАП). та не надано про це підтверджуючих документів, а також наказу на перевірку.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Закон виключає можливість притягнення особи до адміністративної відповідальності за відсутності складу правопорушення, при цьому якщо відсутній хоча б один з елементів складу правопорушення відсутній склад правопорушення в цілому. Обов`язок доведення наявності в діях правопорушника складу правопорушення, передбаченого певною статтею КУпАП покладається на осіб, які відповідно до КУпАП уповноважені складати протокол про адміністративне правопорушення. Суд вважає, що ОСОБА_1 не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, оскільки суду не надано жодного доказу на підтвердження того, що ОСОБА_1 є фізичною особою - суб`єктом підприємницької діяльності та що одним з видів її діяльності є проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Допущенні посадовою особою ДФС порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення позбавляють суд можливості здійснити повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а отже досягти завдань провадження в справі про адміністративні правопорушення, що в свою чергу є перешкодою для розгляду адміністративної справи по суті, з`ясування її обставин та притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Отже, з огляду на вищевикладене, а також те, що складення та оформлення даної справи про адміністративне правопорушення виконано неналежним чином, а зазначені вище недоліки та неповнота не можуть бути усунені в суді, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, а тому справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КупАП.

У зв`язку з викладеним, провадження відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 23, 33,155-1, 247 КпАП України,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Суддя: О.В. Шишкін