Провадження № 3/761/4458/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2019 року

Суддя Шевченківського районного суду м. Києва Хардіна О.П., за участі прокурора Сотченко М.М., особи, стосовно якої складений протокол, - ОСОБА_1 , захисника Раєнка В.А.,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої на посаді заступника начальника управління - начальником відділу стратегії інституційного розвитку Рахункової палати управління стратегічного розвитку, аналітики та стандартів, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді заступника начальника управління - начальника відділу стратегії інституційного розвитку Рахункової палати управління стратегічного розвитку, аналітики та стандартів, в порушення ч.2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані після отримання доходу в сумі 92 270, 06 грн.

Відповідно до довідки про нарахування та фактичне перерахування працівнику Рахункової плати разового доходу, який перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня календарного року, ОСОБА_1 01.06.2018 року нараховано 92270,06 грн. Фактично дану суму, за вирахуванням податків і зборів ОСОБА_1 перераховано на банківську картку 04.06.2018 року.

Вказали, що зважаючи на викладене, ОСОБА_1 , будучи особою, на яку розповсюджується дія ЗУ «Про запобігання корупції», була зобов`язана до 00.00 год. 15.06.2018 року подати до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, шляхом заповнення форми повідомлення на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у зв`язку з отриманням доходу ОСОБА_1 подано 04.07.2018 року, тобто з порушенням десятиденного строку, встановленого ЗУ «Про запобігання корупції».

Таким чином, згідно протоколу ОСОБА_1 , будучи суб`єктом, на якого поширюється вимоги с.2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 та її захисник заперечували обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, вказали, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки сума отриманого доходу 74277,40 грн. не перевищувала 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, у зв`язку з чим не підлягала повідомленню НАЗК і внесенню до реєстру. Відповідно до ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» декларуванню підлягає виключно сума отриманого доходу, на яку збільшився майновий стан суб`єкта декларування, та якою як матеріальним благом має можливість розпоряджатися ОСОБА_1 фактично отримала суму коштів, яка була зарахована на її рахунок у банку, в сумі 74 277, 40 грн. Вказана сума і є доходом ОСОБА_1 , який отриманий суб`єктом декларування, зазначена сума є меншою ніж 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, і не підлягає повідомленню за правилами ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції». Уважають, що вказаний в протоколі розмір доходу в розумінні ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» штучно завищений. Про нараховану суму доходу ОСОБА_1 дізналася лише 31.06.2018 року після отримання довідки про доходи, тому 04.07.2018 року нею було оприлюднено повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Під час судового розгляду справи прокурор вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку про відсутність в діях особи складу вказаного адміністративного правопорушення з таких підстав.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до відповідальності.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення, яке визначається як протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб`єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Так, відповідно до абз. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону, виконувати інші вимоги щодо судового контролю.

Згідно з частиною 2 пункту 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є зокрема: в) державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Судом встановлено та учасниками справи не оспорювалось, що ОСОБА_1 , було нараховано на грошові кошти у сумі 92 270,06 грн., отримано на банківський рахунок 74 277,40 грн.

Відповідно до ч.2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів. Зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу зобов`язаний повідомити про це НАЗК і внести цю отриману суму в декларацію.

Крім того, Законом визначено та відокремлюється поняття, отриманого доходу для повідомлення про суттєві зміни в майновому стані (ст. 52 Закону), та отриманого (нарахованого) доходу при щорічному декларуванні (ст. 45, 46 Закону).

Статтею 25 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачається обов`язок повідомлення щодо отримання майна, яким особа суб`єкт декларування може розпоряджатися. Проте сума податку об`єктивно не є таким майном, доходом яким може розпоряджатися особа. Вказана в протоколі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 сума не є реальним доходом в повному обсязі, який зазначений в протоколі, - 92 270,06 грн.

Як убачається з наданої довідки від 07.06.2019 року, виданої ОСОБА_1 , їй 04.06.2018 року нараховано грошові кошти у сумі 92270,06 грн., за вирахуванням загальнообов`язкових платежів та зборів, 04.06.2018 року зараховано на картковий рахунок кошти в сумі 74 277, 40 грн. Тобто вказана сума реально отриманого доходу не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, що є суттєвим для встановлення складу адміністративного правопорушення щодо об`єктивної сторони, у зв`язку з чим суддя дійшов висновку про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 176-6 КУпАП.

Поняття «дохід» в розумінні правил Податкового кодексу України застосовується виключно в сфері справляння податків і зборів відповідно до п. 1.1 ст. 1 ПК України, не розповсюджується на інші правовідносини.

Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62) .

Відповідно до п.4.1 Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010 за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 14-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення) відзначається принцип правової визначеності, який означає, що "обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки".

Як наголошує Конституційний Суд України у п.4.2 вказаного Рішення, орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо (статті 245, 280 Кодексу). Згідно з Кодексом провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення; оцінка доказів ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності (стаття 252). Положення зазначених статей визначають систему процесуальних механізмів, які в сукупності з наведеними конституційними нормами унеможливлюють притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла правопорушення.

Таким чином, оскільки в суді не доведено обставини, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення - а саме, що ОСОБА_1 несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані після отримання доходу на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, такі обставини свідчать про відсутність складу адміністративного правопорушення, виключають провадження у адміністративній справі, яка підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172 -6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.П. Хардіна