ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №711/1013/19

Номер провадження 3/711/468/19

25 лютого 2019 року

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Степаненко О.М., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки про притягнення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, суддя Апеляційного суду Черкаської області (у відставці), зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в:

05.02.2019 до суду з Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки надійшли адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до відомостей протоколу про адміністративне правопорушення № 306412 від 30.01.2019 ОСОБА_1, будучи звільненим із посади судді апеляційного суду Черкаської області та згідно п.п. «г» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення п. 2 ч. 1 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції», маючи обовязок додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції, порушив вимоги фінансового контролю, оскільки несвоєчасно подав декларацію після припинення повноважень особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме: законом було визначено до 01.05.2017, а декларація фактично подана - 29.12.2018, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав та суду пояснив, що декларацію після припинення своїх повноважень у якості судді апеляційного суду Черкаської області до 01.05.2017 він не подавав, оскільки ним було подано декларацію безпосереднього перед звільненням 30.12.2016. З часу подання декларації в його майновому стані зміни не відбулися, а тому він вважав не потрібним повторне декларування відомостей про свій майновий стан. Наступну декларацію він подав 29.12.2018.

Прокурор Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_2 просив суд притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки останнім несвоєчасно було подано декларацію після припинення повноважень судді апеляційного суду Черкаської області.

Суд, дослідивши протокол про вчинення адміністративного правопорушення та додатки до нього, вважає, що провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю, виходячи з наступного.

Відповідно до відомостям протоколу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією № 306412 від 30.01.2019 протокол був складений старшим оперуповноваженим Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_3 На підтвердження своїх повноважень щодо збирання доказів та складення протоколу про адміністративне правопорушення посилається на загальні норми ст. 256 КУпАП, ЗУ «Про національну поліцію», «Про запобігання корупції», Постанови КМУ від 28.10.2015 № 877 «Про затвердження Положення про Національну поліцію», «Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України» затвердженого наказом Національної поліції від 07.11.2015 № 81 та «Положення про управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України» затвердженого наказом Департаменту економіки Національної поліції України від 16.11.2015 № 3.

В той же час, центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику є Національне агентство з питань запобігання корупції (ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про запобігання корупції»), на яке покладено повноваження координації діяльності інших уповноважених осіб з питань запобігання та виявлення корупції ( п. 11 ч. 1 ст. 11 цього ж Закону).

Здійснення заходів фінансового контролю віднесено до власних спеціальних повноважень НАЗК. Оскільки саме Національному агентству законодавець адресував повноваження на ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ( п. 9 ч. 1 ст. 11 Закону №1700-VII), приймання повідомлення про зміни в майновому стані таких осіб та включення цих відомостей до реєстру декларацій ( ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII), а також здійснення контролю і перевірки декларацій (п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону №1700-VII).

У п.п. 3,4 Порядку передбачено, що контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципом верховенства права, що застосовується у разі відсутності у Законі чи цьому Порядку спеціальних правових норм, що регулюють такі відносини; якщо спеціальні норми, які регулюють такі відносини, суперечать одна одній; можливості різного тлумачення однієї спеціальної норми, яка регулює такі відносини.

З ч. 3 ст. 12 Закону №1700-VII також слідує, що у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Проте, додані до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, а також повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Таким чином, Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом проведення перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування.

Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Усі дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно посадові особи НАЗК.

Аналізуючи вищевказані норми та обставини справи, суд приходить до висновку, що всі дії щодо збирання доказів у даній справі проведені не уповноваженим органом.

За змістом ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку.Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також зясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно з пунктом 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 246, 247, 251,252, 280, 283 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП закрити в звязку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана до апеляційного суду Черкаської області через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня винесення постанови або протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Суддя: ОСОБА_4