Справа № 308/6279/19
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.11.2019 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І.С., за участю : особи, яка притягнута до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисника - адвоката Олашина В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді справу про адміністративне правопорушення № 33/4806/616/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.08.2019.

Цією постановою:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Рибна Слобода, Рибнослободського району, Татарстану, громадянка України, мешканка АДРЕСА_1 , розлучена, з вищою освітою, пенсіонерка, визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП та на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 350836 від 20.05.2019 та постанови судді від 01.08.2019 вбачається, що 17.05.2019, близько 14 год. ОСОБА_1 влаштувала конфлікт по місцю свого проживання, в ході якого поводилась неадекватно, ображала та погрожувала своїй невістці ОСОБА_3 , висловлювалась на її адресу нецензурною лайкою, погрожувала лопатою, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

В апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить постанову суду від 01.08.2019 - скасувати та закрити провадження в справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Вважає, що постанова суду є незаконною, постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, а висновку суду не відповідають фактичним обставинам справи. Вказує, що конфлікт мав місце 17.05.2019, між нею та ОСОБА_4 , що зафіксовано в поясненнях наданих працівникам поліції, однак протокол про адміністративне правопорушення складено тільки 20.05.2019, що свідчить про недотримання вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП при складанні протоколу, що в порушення ст. 278 КУпАП, залишилось поза увагою суду першої інстанції. Також зазначає, що всупереч дійсним обставинам справи у

-2-

протоколі про адміністративне правопорушення потерпілою вказана ОСОБА_3 , хоча конфлікт у неї виник з ОСОБА_4 , в ході якого вона захищала своє право на житло. Крім того зазначає про безпідставність кваліфікації її дій за ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки вчинення правопорушення за вказаною статтею можливе лише між членами сім`її, особами, які перебувають в родинних стосунках, а також особами, які проживають в одному будинку чи квартирі. Натомість ОСОБА_4 не являється членом сім`ї Красницьких та не має жодного відношення до місця проживання чи реєстрації за адресою АДРЕСА_2 .Також вказує на безпідставність кваліфікації її дій як вчинення насильства, з огляду на те, що між нею та ОСОБА_4 мав місце виключно конфлікт у виді словесної перепалки. Звертає увагу на те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вже намагалися вчиняти конфлікти та насильство по відношенню до неї, про що були надані відповідні документи суду першої інстанції, а також на те, що і в даному випадку ініціаторами конфлікту були вказані особи. Просить також звернути увагу на те, що допитані в суді першої інстанції свідки змінювали свої показання та не давали чітких відповідей на поставлені запитання.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та її захисника - адвоката Олашина В.В., які підтримали доводи, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши матеріали справи та наведені доводи в апеляційній скарзі, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, з таких підстав.

За змістом ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення повинно здійснюватися на основі суворого дотримання законності.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Оскаржена постанова судді щодо ОСОБА_1 цим вимогам не відповідає.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02. 2006 (далі ЄСПЛ), суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішеннями ЄСПЛ у справах "Надточій проти України" (заява № 7460/03), «Швидка проти України» (заява № 17888/12) встановлено кримінальний характер Кодексу України про адміністративні правопорушення, особливо ст. 173 КУпАП, у тому числі з огляду на санкцію цієї статті (справа "Енгель та інші проти Нідерландів", рішення від 08.06.1976).

За ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст. 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, який відповідно до ст. 251 КУпАП є одним з основних джерел доказів, має містити, зокрема місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

-3-

В справі щодо ОСОБА_1 суд цих обставин не перевірив та не звернув уваги на те, що за змістом протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, зокрема, формулювання обставин правопорушення, яке ставиться в вину ОСОБА_1 за своїми ознаками не відповідає вимогам, закріпленим в ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 350836 від 20. 05. 2019 вбачається, що ОСОБА_1 ставилось в вину те, що вона 17. 05. 2019, близько 14-ої год. влаштувала конфлікт по місцю свого проживання, в ході якого поводилась неадекватно, ображала та погрожувала своїй невістці ОСОБА_3 , висловлювалась на її адресу нецензурною лайкою та схопила лопату.

Проте, диспозиція ч. 1 ст.173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру ( застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про попередження насильства в сім`ї» термін насильство в сім`ї - це будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї по відношенню до іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.

Психологічне насильство, відповідно до закону, - це насильство, пов`язане з дією одного члена сім`ї на психіку іншого члена сім`ї шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність захистити себе та може завдаватися або завдається шкода психічному здоров`ю.

Отже законодавець визнав адміністративним правопорушенням не будь-яке домашнє насильство, а лише те, яке потягло за собою завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого або ж могло спричинити таку шкоду.

Ці обставини (завдання шкоди фізичному здоров`ю або завдання шкоди психічному здоров`ю чи можливість спричинення якогось виду шкоди), як обов`язкові елементи складу правопорушення повинні бути зазначені у протоколі.

В іншому випадку - буде порушено право особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на захист.

Проте, із протоколу про адміністративне правопорушення від 20.05.2019 серія ГР № 350836 вбачається, що в ході складання протоколу можливість настання фізичної чи психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілій ОСОБА_1 , встановлена не була.

Таким чином, матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б указували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ч.1 ст. 173-2 КУпАП та настання (можливість настання) для потерпілої особи наслідків, зазначених у цій статті. Відтак, дії, вчиненні ОСОБА_1 в межах цього конфлікту не досягли межі, які б вказували на вчинення нею того виду насильства, який визначений у диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. Отже, протокол про адміністративне правопорушення, який є процесуальним документом, внаслідок якого проводиться подальше провадження у справі, не містить посилання на наявність обов`язкових наслідків, зазначених у ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, що виключає відповідальність особи за данною статтею.

-4-

Крім того, всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено місце вчинення адміністративного правопорушення, хоча із пояснень ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 ОСОБА_4 вбачається, що такі діяння відбувались за адресою АДРЕСА_1 .

При прийнятті рішення апеляційним судом враховується і те, що відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для складення щодо ОСОБА_3 протоколу про адміністративне правопорушення стала зава ОСОБА_3 про конфлікт із ОСОБА_1 , датована ще 17.05.2019, натомість протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 складено тільки 20.05.2019.

При цьому, матеріали справи не містять даних, що у особи, яка уповноважена складати протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст.173-2 КУпАП були складнощі з виявленням особи, яка вчинила правопорушення, з огляду на зміст заяви ОСОБА_3 , як і не зазначена інша причина спливу такого тривалого проміжку часу між часом виявлення особи, яка вчинила правопорушення і часом складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Вказане свідчить проте, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 складено з порушенням вимог чинного законодавства, а саме ч. 2 ст. 254 КУпАП, що також залишилось поза увагою суду першої інстанції.

Згідно п.2 ч. 1 ст. 278 КУпАП при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення суд повинен перевірити чи правильно складено протокол та інші матеріали справи.

Суддя місцевого суду не дотримався зазначених вимог закону та, не усунувши вищевказані істотні порушення закону, не міг повно і всебічно встановити фактичні обставини справи та постановити законне і обґрунтоване рішення.

Таким чином, з огляду на встановлені під час апеляційного розгляду обставини, з урахуванням положень, викладених у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.09. 2016 у справі «Карелін протии Росії», відповідно до якого у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист і свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд.

При цьому, враховуючи, що розгляд справи в суді здійснюється лише в межах перевірки тих обставин, які були встановлені органом, який склав протокол, та для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, на суд не може бути покладена функція фактично збільшення об`єму обвинувачення, оскільки таким чином буде порушено принцип змагальності, та зважаючи на повноваження апеляційного суду, який не вправі встановлювати такі обставини, які не знайшли свого відображення в відповідних процесуальних документах органу, що складав протокол, оскільки наведені порушення закону, які допущені органом, який склав протокол, є істотними і перешкоджають провадженню у справі, та не можуть бути усунені при судовому розгляді апеляційним судом, постанова суду підлягає скасуванню.

Згідно ст.19 Конституції України органи державної влади, зокрема, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

-5-

Таким чином, висновок суду не ґрунтується на зібраних матеріалах справи про адміністративне правопорушення, а сама постанова щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, є не вмотивованою.

За змістом ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних не законним шляхом, також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Апеляційний суд приходить до висновку, що наведені обставини події, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення та постанові суду, дають підстави стверджувати, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, а винність останньої у його вчиненні не знайшла свого підтвердження вказаними доказами у справі.

Таким чином постанова судді підлягає до скасування, а провадження в справі - закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2КУпАП.

Керуючись ст. 294 КпАПУкраїни, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.08.2019 про визнання ОСОБА_1 винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2КУпАП - скасувати, а провадження у справі щодо неї закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: