Справа № 359/6974/18
Провадження № 3/359/2664/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., розглянувши за участі представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адміністративний матеріал, що надійшов від ГУ ДФС в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України,

по відношенню до ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого на посаді директора ТОВ «ЮПМ Україна», зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт громадянина України: СН 375037, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи:2,

в с т а н о в и в :

На початку вересня 2018 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал за ч.1 ст. 163 КУпАП, складений відносно ОСОБА_1

Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 вересня 2018 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 170,00 грн.

Постановою судді Київського апеляційного суду від 12.11.2018, Постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12.09.2018 скасовано та зазначений адміністративний матеріал було повернуто до Головного управління ДФС України в Київській області для проведення додаткової перевірки.

06.02.2019 вказаний адміністративний матеріал було повернуто до Бориспільського міськрайонного суду Київської області та призначено розгляд справи.

Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про корупційні правопорушення.

Відповідно до п.11 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ, № 11 від 17.10.2014 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» визначено, що статтею 277 КУпАП встановлено строки розгляду справи про адміністративні правопорушення і справа має бути розглянута навіть у разі порушення такого строку, а строки накладення адміністративного стягнення, передбачені статтею 38 КУпАП, не можуть бути продовжені.

Виходячи з системного аналізу положень ст.ст.7,254,279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.278 КУпАП орган /посадова особа/ при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи витребувано необхідні додаткові матеріали. Якщо підготовку до розгляду справи здійснює особа, що розглядає справу одноособово, то вона має право на цьому етапі припинити провадження у справі

З даних протоколу про адміністративне правопорушення № 103 від 28.08.2018 слідує, що ОСОБА_1 будучи директором ТОВ «ЮПМ Україна», порушив порядок ведення податкового обліку, що полягає у порушенні вимог п. 14.1.138 ст. 14, п. 44.1 ст. 44, п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 ПК України, в результаті чого завищено відємне значення обєкта оподаткування податком на прибуток в періоді, що перевірявся, на загальну суму 833 723, 00 грн. за І квартал 2018, та п. 44.1 ст. 44, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст. 198 ПК України, в результаті чого занижено податок на додану вартість в періоді, що перевірявся, на загальну суму 319 020, 00 грн., чим вчинив дії, за які передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України.

В судовому засіданні представник особи яка притягується до адміністративної відповідальності, адвокат ОСОБА_2 просила прийняти рішення про закриття провадження по справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП України у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши представника, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП України передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Вiдповiдно до ст. 247 КУпАП України передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин:

1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення;

2) недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку;

3) неосудність особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність;

4) вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони;

5) видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення;

6) скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність;

7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу;

8) наявність по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або нескасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту;

9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі.

Згідно із ч. 1 ст. 256 КУпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ст. 278 КУпАП України орган /посадова особа/ при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи витребувано необхідні додаткові матеріали. Якщо підготовку до розгляду справи здійснює особа, що розглядає справу одноособово то вона має право на цьому етапі припинити провадження у справі.

Ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України передбачає такий склад адміністративні правопорушення як відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України. Тобто обєктивна сторона цього складу адміністративного правопорушення полягає у діяннях, виражених у відсутності податкового обліку або у порушенні встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

В той же час, можливі наслідки таких діянь як заниження сум податків та завищення суми відємного значення обєкта оподаткування перебувають поза межами складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП України. Аналогічної позиції дотримується Апеляційний суд міста Києва в постанові від 26.04.2013 року (справа № 33/796/654/2013), в якій зазначається, що: обєктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері податкового обліку та аудиту, а тому обєктивна сторона правопорушення виражається в не веденні податкового обліку, порушенні порядку ведення податкового обліку, в тому числі неподанні або несвоєчасному поданні аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України і, як наслідок, факти заниження або завищення відповідною посадовою особою сум усіх видів податків знаходяться поза межами складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України.

Водночас у протоколі № 103 від 28.08.2018 про адміністративне правопорушення зазначається про заниження суми податку на додану вартість та завищення суми відємного значення обєкта оподаткування податком на прибуток.

Окрім того, підставою для прийняття ГУ ДФС у Київській області податкових повідомлень-рішень № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 (від 10 вересня 2018 було нібито здійснення ТОВ «ЮПМ Україна» та ТОВ «АККОРДА» фіктивних господарських операцій, що, на думку Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області, не відповідають жодним критеріям реальності їх проведення.

Такий висновок про фіктивність господарських операцій ґрунтується лише на тому, що на підставі вироку Вишгородського районного суду Київської області від 06 квітня 2018 у справі № 363/4995/17 директора ТОВ «АККОРДА» ОСОБА_3 було визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 27, частиною 1 статті 205-1 КК України.

Вказаним вироком засуджено директора ТОВ «АККОРДА» ОСОБА_3 за внесення неправдивих даних у документи для державної реєстрації юридичної особи, при цьому не встановлено будь-яких обставин щодо відносин ТОВ «ЮПМ Україна» та ТОВ «АККОРДА», зокрема, ні обставин укладення згаданими особами договорів, ні умислу на недодержання відповідності цих договорів інтересам держави і суспільства.

При цьому господарські операції здійснені між ТОВ «ЮПМ Україна» та ТОВ «АККОРДА» не були визнані недійсними та такими, що були укладені без наміру їх реального виконання.

В матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні будь-які докази, які свідчать про фіктивності господарських операцій ТОВ «ЮПМ Україна» та ТОВ «АККОРДА» та відповідно порушення директором ТОВ «ЮПМ Україна» ОСОБА_1 правил ведення податкового обліку.

Така позиція також підтримана Київським апеляційним судом в постанові від 12.11.2018 по справі № 33/824/685/2018 зазначено, що, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 103 від 28.08.2018, в ньому не наведено обставин, які б підпадали під диспозицію ч.1 ст. 163-1 КУпАП України, а лише зазначається про те, що він порушив вимоги п. 14.1.138 ст. 14, п. 44.1 ст. 44, п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 ПК України, в результаті чого завищено відємне значення обєкта оподаткування податком на прибуток в періоді, що перевірявся, на загальну суму 833 723,00 грн. за І квартал 2018, та п. 44.1 ст. 44, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст. 198 ПК України, в результаті чого занижено податок на додану вартість в періоді, що перевірявся, на загальну суму 319 020,00 грн.

Судом встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення не тільки не розкрита суть порушень зазначених в ньому норм ПК України, які були допущені саме директором ТОВ «ЮПМ Україна» ОСОБА_1, а не іншими посадовими особами ТОВ «ЮПМ Україна» та стосувалися встановленого законом порядку ведення податкового обліку, а й всупереч вимогам ст. 256 КУпАП України, не зазначені місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, оскільки завищення відємного значення обєкта оподаткування податком на прибуток та заниження податку на додану вартість в сумах, які наведені в протоколі, може свідчити про наслідки, а не про саме правопорушення.

Крім того, Київський апеляційний суд направив матеріали справи про адміністративне правопорушення до ГУ ДФС України у Київській області для проведення додаткової перевірки. Однак, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення міститься лист ГУ ДФС у Київській області, в якому лише дублюється інформація, викладена в протоколі про адміністративне правопорушення № 103 від 28.08.2018: не зазначено дату та час вчинення, місце вчинення та суть адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Така позиція КСУ відповідає і правовій позиції ЄСПЛ, який у своєму рішенні Маліге проти Франції від 23.09.1998 визнав кримінально - правовий зміст адміністративного правопорушення, за яке передбачена санкція у виді позбавлення права керування транспортним засобом, що вимагає додержання процедурних гарантій, визначених Конвенцією і викладених у Рекомендації No R (91), зокрема: забезпечення права особи на захист, в тому числі: знати про можливість застосування адміністративної санкції та про факти, які ставляться їй у провину; мати достатньо часу для підготовки свого захисту; отримати інформацію про характер доказів, зібраних проти неї; обовязок адміністративного органу нести тягар доказування є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обовязку доводити свою непричетність до вчинення порушення;

Згідно із ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, а тому суд не може виконувати одночасно функцію дізнання, обвинувачення і правосуддя.

У звязку із вищезазначеним, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 163-1, 247, 251, 256, 284 КУпАП України, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України - закрити у звязку з відсутністю у його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.