Справа№ 640/9081/19
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" травня 2019 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Муратова С.О., вивчивши адміністративний матеріал, що надійшов з СУ ГУ НП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який не працює, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, -
встановив:
Однак, в наданому до суду адміністративному матеріалі містяться дані про отримання тілесних ушкоджень пішоходом ОСОБА_2
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 необхідно повернути до СУ ГУ НП в Харківській області, виходячи з наступного.
Згідно вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Стаття 124 КпАП України, передбачає адміністративну відповідальність за порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів.
У випадках, якщо порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом спричинило потерпілому середньої тяжкості, або заподіяло тяжке тілесне ушкодження, в ст. 286 КК України передбачена кримінальна відповідальність.
Однак, в матеріалах, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні відомості щодо вирішення питання про наявність або відсутність в діях відповідних осіб складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 КК України, оскільки ОСОБА_2 були спричинені тілесні ушкодження. Даних щодо ступеню тяжкості отриманих ОСОБА_2 тілесних ушкоджень, до матеріалів справи не залучено.
Таким чином, з огляду на вказані недоліки в матеріалах справи, суд позбавлений можливості повно, об`єктивно та всебічно з`ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом. Необхідно усунути зазначені недоліки, після чого вирішити питання про подальший рух справи.
Постановами Київського районного суду м. Харкова неодноразово вказаний матеріал у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.124 КУпАП поветався до СУ ГУ НП в Харківській області для дооформлення, з підстав, зазначених вище.

Однак, після повернення в котре вказаного адміністративного матеріалу на дооформлення, зазначені у постановах Київського районного суду м. Харкова недоліки не усунуто.

У справах «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyevav.Russia»,рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України.

Тобто, висновок суду не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і об`єктивно з`ясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до п. 24Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 (з наступними змінами та доповненнями), визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Наведені обставини унеможливлюють об`єктивний розгляд справи по суті.

Аналізуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що вимоги ст. 256 КпАП України не виконані, протокол складено з порушенням зазначеної статті, у зв`язку із чим суд позбавлений можливості постановити обґрунтоване та законне рішення, а тому зазначені матеріали слід повернути до СУ ГУ НП в Харківській області для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 124, 256, 283, 284 КУпАП, суддя, -

УХВАЛИВ:

Повернути матеріал у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.124 КУпАП до СУ ГУ НП в Харківській області для дооформлення.

Постанова остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Муратова