Справа № 473/3658/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2019 року Арбузинський районний суд Миколаївської області в складі :

головуючого судді Явіци І.В.

з участю секретаря судового засідання Андросової А.В.

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1

адвоката Усікова О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Арбузинка справу про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, -

за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ :

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії БД №285452 від 21 серпня 2019 року слідує, що 21 серпня 2019 року о 12 год. 03 хв. ОСОБА_1 , керуючи автомобілем марки KIA CEED, д/н НОМЕР_1 , на вул. Пушкінській в м. Миколаєві (Інгульський міст), не був уважний, не врахував дорожню обстановку і не дотримався дистанції, допустивши зіткнення з автомобілем марки HUNDAI ix 35, д/н НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_2 , внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження та завдано матеріальні збитки.

Своїми діями, як вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2.3 б та 13.1 Правил дорожнього руху України, за що передбачена відповідальність за ст. 124 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, не визнав та пояснив суду, що дійсно 21 серпня 2019 року близько 12 год. 00 хв. він рухався за кермом свого автомобіля KIA CEED на Інгульському мосту в м. Миколаєві. Разом з ним у салоні автомобіля перебувала його дружина, сестра, її чоловік та приятель ОСОБА_3 .

В цей час міст був завантажений рухом транспорту, тому він їхав із швидкістю приблизно кілометрів 20 - 30 км і на відстані 7 - 10 метрів від автомобіля, що рухався попереду.

Якоїсь миті автомобіль під керуванням потерпілої, який рухався попереду, різко загальмував, що змусило його, у свою чергу, також вжити різке гальмування. Однак, він встиг зупинити свій автомобіль на відстані декількох міліметрів від автомобіля потерпілої, а тому зіткнення транспортних засобів не відбулось і, відповідно, вони пошкоджені не були. Зокрема, його сестра сфотографувала автомобіль потерпілої, задній бампер якої не має пошкоджень. До того ж, будь - які пошкодження відсутні й на передньому бампері його власного автомобіля.

При цьому, ОСОБА_4 вказав, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, працівники поліції однобічно відобразили обставини пригоди, оскільки не опитали свідків, зокрема, тих, які перебували у салоні його автомобіля.

Допитаний в судовому засіданні у порядку ст. 272 КУпАП свідок ОСОБА_3 суду пояснив, що в 20 - х числах серпня 2019 року, більш точної дати не пам`ятає, він перебував на задньому пасажирському сидінні автомобіля під керуванням ОСОБА_1 , рухаючись по Інгульському мосту в бік м. Миколаєва.

В якийсь момент він відчув, що автомобіль різко зупинився, однак, не зрозумів, що саме стало причиною цього.

Відразу після цього з автомобіля, який рухався попереду, вибіг хлопчина з аварійним знаком в руках та жінка, яка почала провокувати конфлікт, стверджуючи, що ОСОБА_1 пошкодив бампер її машини, який коштує 12 000,00 грн.

Коли він вийшов з автомобіля аби подивитись, що сталось, то машини вже стояли на відстані 15 - 20 сантиметрів одна від одної. Однак ніяких пошкоджень на автомобілі потерпілої, які б могли утворитись від удару автомобілем KIA CEED він не бачив.

На задньому бампері її машини мало місце пошкодження у вигляді крапки, яке вже було зафарбоване, а тому його не міг залишити автомобіль KIA CEED.

До того ж, як вказав свідок, автомобіль потерпілої набагато більший від автомобіля KIA CEED, капот якого нижчий від заднього бампера автомобіля HUNDAI приблизно на 15 сантиметрів.

Пасажири автомобіля потерпілої відразу були одягнені в оранжеві жилети, хтось із них викликав співробітників поліції, які приїхали приблизно через п`ятнадцять хвилин. При цьому, не могли зрозуміти, де саме наявні пошкодження на автомобілі потерпілої.

Оглянувши транспортні засоби, поліцейські сказали щоб всі роз`їжджались, так як пошкодження автомобілів відсутні. Однак, в подальшому все ж таки склали протокол, так як на цьому наполягала потерпіла.

За таких обставин, адвокат Усіков О.В., діючи в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, просив суд провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю у дія ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, зокрема, посилаючись на відсутність ушкоджень обох транспортних засобів, що виключає відповідальність за вказаною правовою нормою.

Потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання викликалась неодноразово шляхом направлення судових повісток на адресу, що наявна в матеріалах провадження, проте, жодного разу до суду не прибула, причин своєї неявки не повідомила, будь яких заяв чи то клопотань до суду не направляла.

Зокрема, одна із судових повісток, що була направлена на адресу потерпілої, повернута до суду з відміткою За закінченням терміну зберігання, що дає суду підстави вважати, що вона знала про наявність судової кореспонденції, направленої на її адресу, а тому з огляду на практику ЄСПЛ, згідно якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки ( п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26.04.2007 р. у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14.10.2003 р.), суд вважає за можливе розглянути справу за її відсутності.

Крім цього, в судове засідання викликалась уповноважена особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, - поліцейський УПП в Миколаївській області Богза Я.Ю., проте, будучи повідомленою за місцем своєї роботи про дату, час і місце судового засідання, в нього не прибула, причин своєї неявки не вказала, будь - яких клопотань до суду не направляла, незважаючи на обізнаність про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з Ленінським районним судом м. Миколаєва.

У свою чергу, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвоката та свідка, дослідивши надані йому матеріали у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному і об`єктивному дослідженні всіх

обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, та з огляду на правову аксіому «Atrium habet se intromittere indicia prae se» (суд має справу з тими доказами, які перед ним), виходив із такого.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення, серед іншого, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Водночас, положення статті 280 КУпАП зобов`язують орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Такі висновки, зокрема, суд має зробити на підставі доказів, як то, будь яких фактичних даних, які встановлюються, зокрема, й протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків. ( ст. 251 КУпАП).

Однак, у результаті аналізу усіх фактичних даних, що представлені на розсуд суду, було установлено, що вина особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, є недоведеною, зокрема, у світлі такого.

Відповідно до положень п. 2.3 б Правил дорожнього руху України, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (із змінами та доповненнями) (далі ПДР України), для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Згідно п. 13.1 ПДР України водій залежно від швидкості руху, дорожньої обстановки, особливостей вантажу, що перевозиться, і стану транспортного засобу повинен дотримувати безпечної дистанції та безпечного інтервалу.

Разом із цим, відповідальність за ст. 124 КУпАП настає за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Отже, виходячи з аналізу вказаної правової норми, об`єктивна сторона складу порушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, включає три обов`язкові ознаки: суспільно небезпечне діяння (порушення правил безпеки дорожнього руху), суспільно небезпечні наслідки (спричинення ушкоджень), причинний зв`язок між діянням і наслідками.

Відсутність же будь якої із цих ознак чи декількох із них виключає адміністративну відповідальність за ст. 124 КУпАП, позаяк, остання настає не за будь якого порушення ПДР України, а лише того, яке призвело до суспільно небезпечних наслідків, визначений вказаною правовою нормою, а саме: пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Однак за наслідками розгляду справи, суд не установив безсумнівного факту пошкодження автомобіля HUNDAI через дії ОСОБА_4 , у той час як наявність останніх (тобто ушкоджень), власне, й утворює собою склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Так, сама по собі вказівка у протоколі про те, що автомобілі, у тому числі, й автомобіль марки HUNDAI, отримали пошкодження не може бути достатньою підставою для констатації відповідного факту, позаяк, матеріалами провадження, як то, протоколом та схемою, що додана до нього, не зафіксовано виду і характеру цих пошкоджень.

Зокрема, схема, додана до протоколу, вказує лише на наявність пошкодження заднього бампера автомобіля марки HUNDAI, у той час, даних про перелік цих пошкоджень, їх кількість чи то їх вид (подряпина, тріщина, вм`ятина, тощо) у собі не містить.

При цьому, суд зауважує, що відомостей про вид і характер пошкоджень автомобіля HUNDAI не містять і письмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 .

Натомість дані протоколу про адміністративне правопорушення та схеми у частині пошкодження транспортних засобів суперечать поясненням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідка та відомостями із фотознімків, долучених до матеріалів провадження, які в силу положень ст. 251 КУпАП є доказами у справі про адміністративне правопорушення.

Будь яких інших даних щодо факту пошкодження транспортного засобу HUNDAI матеріали справи не містять.

Між тим, суд відмічає, що збирання доказів у цьому провадженні не було ретельним.

Зокрема, за змістом ст. 272 КУпАП свідком адміністративного правопорушення може бути кожна особа, якій відомі які-небудь обставини, що підлягають установленню у справі.

Але ж незважаючи на наявність очевидців пригоди, як то, пасажирів автомобіля KIA CEED та HUNDAI, останні опитані уповноваженою особою не були.

А тому дані протоколу про адміністративне правопорушення та схеми у частині пошкодження транспортних засобів, на переконання суду, фактично грунтувались лише на самих твердженнях потерпілої, причому без деталізації обставин, що підлягають доказуванню.

А це не кореспондується із завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, що визначені ст. 245 КУпАП, серед яких, зокрема, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Адже практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Тому, у контексті вищевикладеного, надані у розпорядженні суду докази не доводять наявності одночасно усіх ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, у даному конкретному випадку, оскільки уповноважена особа, що склала протокол про адміністративне правопорушення, указавши низку тверджень, не змогла довести їх із дотриманням стандарту поза розумним сумнівом.

Так, у справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року та «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанії» від 06 грудня 1998 року, Європейський Суд вказав, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою» (п. 150, п. 253).

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння, у тому числі й тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння.

Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами належних і допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду.

Наявність же таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів.

Проте, у цьому провадженні вказаного стандарту дотримано не було із мотивів, що викладені судом вище, що, згідно ст. 62 Конституції України, дає підстави тлумачити усі сумніви на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і прийти до висновку про відсутність у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, а саме : однієї із обов`язкових ознак його об`єктивної сторони пошкоджень транспортного засобу.

Відсутність у діях водія ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення, у свою чергу, має наслідком закриття провадження у справі, що прямо визначено п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Судовий збір не підлягає стягненню в силі дії норми 40-1 КУпАП, позаяк, ОСОБА_1 не піддається адміністративному стягненню.

З цих мотивів, керуючись ст.ст. 221,283,284, 285 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 цього ж Кодексу у зв`язку з відсутністю у його діях складу цього адміністративного правопорушення.

Захід забезпечення провадження у справі про адміністративне правопорушення у виді тимчасового вилучення посвідчення водія скасувати.

Посвідчення водія на право керування транспортними засобами НОМЕР_3 № НОМЕР_4 , видане 24 вересня 2013 року повернути ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду або через Арбузинський районний суд Миколаївської області протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя І.В. Явіца