Номер провадження 3/754/3839/19
ПОСТАНОВА

Іменем України

04 листопада 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Деснянського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

місце реєстрації та проживання:

АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 184 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

06.09.2019 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшов матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.184 КУпАП.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.09.2019 року головуючим суддею по даній справі визначено суддю Панченко О.М.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 137357, складеного 30.07.2019 року відносно гр. ОСОБА_1 , останній не належним чином виконує передбачені законодавством обов`язки, щодо забезпечення необхідних умов виховання неповнолітньої дочки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом лютого - квітня 2019 року. Таким чином, ОСОБА_1 своїми діями скоїв правопорушення передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП.

В судове засідання гр. ОСОБА_1 не з`явився.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Савісько Ю.В. в судовому засіданні заперечував щодо складеного відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП. Зазначив, що в період з лютого по квітень 2019 року донька ОСОБА_2 проживала разом з ним з дозволу колишньої дружини ОСОБА_3 за місцем його проживання. ОСОБА_1 за час проживання його доньки разом з ним вчиняв всі можливі дії щодо належного виховання своєї доньки, здійснював до доньки дбайлдиве ставлення. Про стан алкогольного сп`яніння та вживання тютюну йому не було відомо, про даний факт ОСОБА_1 стало відомо лише після телефонного дзвінка класного керівника доньки. Занепокоївшись виниклою ситуацією ним було організовано та сплачено п`ять консультацій психотерапевта, після чого було рекомендовано пройти доньці лікування у психіатричній лікарні, що ним й було вчинено, за попередньою згодою з колишньою дружиною ОСОБА_3 . У зв`язку з неможливість подальшого проходження донькою лікування, оскільки вона захворіла на інфекційне захворювання - кір, дитину було відвезано до домівки ОСОБА_1 Цього ж дня матір доньки, без попереднього узгодження з ним, забрала дитину до місця свого проживання, залишивши її особисті речі за адресою місця проживання батька. ОСОБА_1 вважає, що до наявного психологічного стану доньки призвело неналежне виховання її матір`ю ОСОБА_3 під час тривалого проживання, понад 3 роки, за кордом - Німеччині. Захисник ОСОБА_1 - адвокат Савісько Ю.В. просив суд про закриття провадження по справі, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

В судовому засіданні гр. ОСОБА_3 пояснила, що з лютого по квітень 2019 року донька ОСОБА_2 , за власним бажанням, проживала разом з батьком ОСОБА_1 та його дружиною. В період спільного проживання з батьком, донька регулярно телефонувала їй та скаржилася на недостатність харчування, бруд в картирі, відсутність контакту з батьком, його дружиною. Під час проживання з ОСОБА_1 данька почала вживати алкогольні напої та палити цигарки, прогулювати школу, під час відвідування школи в неї був неохайний вигляд, погіршилась дисципліна та успіхи у навчанні. ОСОБА_1 чинилися перешкоди в спілкуванні з донькою, його мобільний телефон та телефон доньки були вимкнені. Крім того, в період проживання у батька доньку було госпіталізавано до лікарні, через її суїцидальні висловлювання, психологічний і моральний стан дитини погіршився. Дані обставини вказують на неналежне виконання ОСОБА_1 своїх батьківських обов`язків, під час спільного проживання даньки з ним. Зазначила, що ОСОБА_1 було відвезено доньку до психолога без її згоди, також нею не було надано згоди на можливе переведення доньки до школи закритого типу для проблемних дітей, на чому останній наполягав. Проте, після погроз колишнього чоловіка щодо виклику бригади для примусової госпіталізації ОСОБА_2 , нею було надано згоду на госпіталізацію дитини до психіатричної лікарні аби мінімізувати негативний психологічний вплив на доньку. Під час перебування дитини на лікуванні вона відвідувала останню, приносила їй необхідні речі та продукти харчування. Після проходження дитиною лікування, вона забрала її до дому, де вона зараз й проживає. ОСОБА_3 наголошувала на тому, що під час проживання доньки ОСОБА_2 разом з нею в Німеччині, де вони проживали 5 років, остання навчалася у гімназії, її охарактеризовано як дружелюбну та ввічливу ученицю; її співпраця та активна участь у заняттях заслуговували на похвалу. Після повернення доньки до спільного проживання разом з нею, її психологічний стан покращився. Отже, вважає, що вчинки доньки, її психологічний стан стали результатом неналежного виконання ОСОБА_1 своїх батьківських обов`язків.

В судовому засіданні представник ОСОБА_3 - адвокат Осадчий П.Ю. повністю підтримав пояснення особи, інтереси якої він представляє.

Відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

На момент розгляду справи в суді було пропущено строк притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП обставинами, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення є закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Разом з тим, відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

З огляду на вищезазначене, суд прийшов до висновку, що ст. 280 КУпАП встановлено обов`язок суду з`ясовувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з-поміж іншого, і чи винна дана особа в його вчиненні. При цьому, норм щодо відсутності у суду повноважень на встановлення обставин щодо вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі винесення постанови про закриття провадження за п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП вказаний Кодекс не містить.

Тобто, для обчислення встановленого законом строку для накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі у зв`язку з його спливом необхідним є, з-поміж іншого, встановлення факту вчинення адміністративного правопорушення - протиправної, винної дії чи бездіяльності.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме, копії характеристики від 18.06.2019 року учениці 6-Б класу спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів №53 з поглибленим вивченням німецької мови м. Києва ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 під час вступних співбесід до школи №53 показала високий інтелектуальний та мовленнєвий розвиток, високий рівень шкільної підготовки, вільні знання німецької мови. В процесі навчання демонструє зацікавленість, активність, має гарні стосунки із однокласниками. Мама дитини - ОСОБА_3 реалізує свої права і обов`язки по відношенню до доньки в повній мірі, відповідально і сумлінно; спілкування із донькою, її виховання будує на гуманітарних принципах і сталих людських цінностях, таких як повага до особистості, взаємодовіра та піклування один про одного, а також, дбайливо ставиться до зовнішнього вигляду дівчинки. Шкільне життя дитини завжди супроводжується присутністю і підтримкою мами.

Проте, з часу проживання дитини ОСОБА_2 з батьком ОСОБА_1 , а саме, з лютого 2019 року, в ОСОБА_2 різко погіршився контакт із вчителями та однокласниками, вона була помічена у школі в стані алкогольного сп`яніння, почала вживати тютюнові вироби, до школи приходила неохайна, на руках були помічені порізи та подряпини, оцінки та зацікавленість у навчанні значно погіршилися. Дитина стала замкненою, на контакт з класним керівником йшла неохоче, що призвело до стурбованості з боку вчителів щодо психологічного стану дитини та умов проживання.

Також в даній характеристиці зазначено, що після відновлення проживання дитини разом з мамою, а саме, з кінця квітня 2019 року, емоційний стан дитини нормалізувався, вона знову демонструвала зацікавленість до навчання, добре контактувала із педагогічним складом та однокласниками.

Крім того, в матеріалах справи міститься інформаційна довідка про психологічно - діагностичні консультації з ОСОБА_2 , 2006 р.н., від 03.07.2019 року надана психологом, кандидатом психологічних наук ФОП ОСОБА_7 , з якої вбачається, що психологом з 20.06.19 по 28.06.19 було проведено 4 (чотири) психологічно-діагностичних консультації з ОСОБА_2 , на яких використовувались методи візуального спостереження за дитиною, бесіди, а також різні проективні методики.

Психологом було встановлено наступні візуальні спостереження, а саме:

?дитина привітна, легко іде на контакт, має адекватну поведінку, володіє культурними навичками, охоче виконує необхідні завдання;

?на всі консультації Єву приводила мама;

?в присутності мами дівчинка почувається цілком природно і комфортно;

?спостерігається потреба дівчинки у фізичному контакті з мамою (коментар психолога: такі прояви можуть бути ознакою підвищеної тривоги і ознакою сексуального насильства над дитиною);

?загалом спілкування дитини з мамою має позитивний характер;

?Єва завжди приходила в гарному настрої.

В процесі діагностики сім`ї психологом було зроблено висновки, що дитина ОСОБА_2 має тісний емоційний зв`язок з мамою, мама для дівчинки є дуже важливою (метод бесіди, візуальні спостереження, малюнки «Моя сім`я», «Три дерева», методики ТАТ, Соціограма сім`ї, Сходинки самооцінки , казки Л . Дюсс, опитувальник «Незакінчені речення», піскові композиції «Моя сім`я», «Катастрофа в моєму житті»); одночасно з цим дівчинка злиться на маму (коментар психолога: ймовірно за те, що мама вибрала їй «такого» батька) (малюнки «Моя сім`я», «Пташине гніздо», методика ТАТ).

В діагностичних методиках сімейної ситуації фігура батька відсутня (малюнок «Моя сім`я», піскова композиція «Моя сім`я», методика «Соціограма сім`ї»). Коментар психолога: відсутність батьківських фігур при діагностиці сімейних стосунків може свідчити про болючі переживання і почуття злості і образи дитини до того члена сім`ї, фігура якого є відсутньою.

На свідомому рівні ОСОБА_2 переживає інтенсивне почуття злості на батька (ймовірно, кульмінація цієї інтенсивності виражалась у самопорізах рук, що стало причиною госпіталізації до психлікарні), вважає його «психопатом» - в сенсі його владного характеру (зі слів дівчинки), вважає його своїм ворогом, поганою і безвідповідальною людиною, воліє, щоб він не існував (опитувальник «Незакінчені речення»), боїться його, боїться, що він може її побити (піскова композиція «Мій страх»), хоче, щоб її справжнім батьком був мамин чоловік ОСОБА_10 (зі слів дівчинки).

На несвідомому рівні дівчинка любить батька, сумує, що так сталось в їх сім`ї (методика ТАТ, опитувальник «Незакінчені речення», малюнки «Три дерева», «Пташине гніздо », піскова композиція «Катастрофа в моєму житті»).

Коментар психолога: такі амбівалентні (подвійні, суперечливі) почуття до батьків є природним феноменом для людської психіки; ОСОБА_2 травмована розлученням батьків і відношенням батька до неї під час її проживання з ним.

При діагностиці емоційного стану дитини психологом було зазначено, що:

?на момент діагностичного обстеження ОСОБА_2 має достатньо стабільний емоційний стан (методики кольоровий тест Люшера, Оцінка емоційних станів, малюнки «Три дерева», «Людина під дощем», методи бесіди і візуального спостереження);

?на несвідомому рівні дівчинка має придушені, інтенсивні почуття страху і злості; переживає психоемоційну втому і тривогу від надмірного самоконтролю ( ОСОБА_2 дуже намагається бути хорошою дитиною) (малюнок «Мій страх», методики «Чарівна країна почуттів», кольоровий тест Люшера, ТАТ);

?дівчинка має нестабільну, з тенденцією до адекватної, самооцінку, що є результатом вміння найближчого оточення ОСОБА_2 організувати сприятливий простір для психоемоційного розвитку дитини (методики «Сходинки самооцінки», «Шкала самооцінки »);

?Єва має високий рівень тривожності (візуальне спостереження);

?суїцидальні нахили дитини знаходяться в межах норми (тест Корольова, методика ТАТ);

?дитина має витончену, вразливу емоційну організацію (візуальні спостереження, методики Оцінка емоційних станів, кольоровий тест Люшера);

?Єва має достатній психологічний ресурс задля подолання життєвих труднощів (малюнок «Людина під дощем»);

?дівчинка має потужний творчій потенціал (майже всі малюнки, методика ТАТ, метод бесіди, візуальне спостереження).

Психологом ОСОБА_7 було зроблено загальні зауваження, що зважаючи на інформацію, надану мамою дитини ОСОБА_3 та за результатами психодіагностичної роботи можна зробити припущення, що ОСОБА_2 стала жертвою домашнього насильства з боку свого батька (різновиди - психологічне насильство, економічне насильство, ймовірно - сексуальне насильство), а також, надано рекомендації щодо проходження дитиною курсу психологічної реабілітації для усунення наслідків дистресу, спричиненого сімейною ситуацією, рекомендовано дитині проживати постійно з мамою та спілкування з батьком проводити виключно в присутності мами і за бажанням дитини за умови спокійного, позитивного і поважливого ставлення батьків одне до одного, дбайливе ставлення до емоційних потреб дитини. Крім того, батькам дівчинки рекомендовано пройти курс батьківського психологічного консультування з метою підвищення батьківської компетенції у вирішення емоційних проблем доньки.

Отже, з урахуванням викладених вище пояснень учасників справи, а також з урахуванням матеріалів справи про адміністративне правопорушення, вбачається наявність вини гр. ОСОБА_1 в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, а саме: з протоколу про адміністративне правопорушення, копії протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується), що складено уповноваженими на те особами, а також з письмових пояснень ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , копії характеристики ОСОБА_2 від 18.06.2019 року, наданої класним керівником дівчинки ОСОБА_11 , директором школи ОСОБА_12 , а також, інформаційної довідки про психологічно - діагностичні консультації з ОСОБА_2 , наданої психологом, кандидатом психологічних наук ОСОБА_7 .

Крім того, за час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП, останнім або його захисником - адвокатом Савісько Ю.В. не надано суду будь - яких доказів на спростування обставин викладених в даному адмінпротоколі серії АПР18 №137357 від 30.07.2019 року та документах, наявних в матеріалах даної справи.

На підставі викладеного, враховуючи характер вчиненого правопорушення, наявні дані про особу правопорушника та керуючись ст. 283,284 КУпАП ,Суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - закрити в зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови або у разі її перегляду Київським апеляційним судом.

Суддя: О.М. Панченко