Дата документу 27.02.2019 Справа № 554/866/19
Провадження № 3/554/422/2019
П О С Т А Н О В А

Іменем України

27 лютого 2019 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко А. Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП і матеріали справи додані до нього щодо

ОСОБА_1, мешканця АДРЕСА_1, інші дані інціатором складення протоколу не надані,

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу складеного старшим державним виконавцем Шевченківського ВДВС м. Полтава ГТУЮ у Полтавській області ОСОБА_2 порушник ОСОБА_1 «3 грудня 2018 року о 10 год. 45 хв. Ухилявся від сплати аліментів, що призвело до заборгованості зі сплати аліментів, який станом на 1 грудня 2018 року становить 110797,45грн, що на думку ініціатора складення протоколу, є вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП.

В судове засідання порушник, будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи, не з'явився, заяви про відкладення розгляду не подав, в зв'язку з чим суд розглядає справу за його відсутності.

Дослідивши матеріали, додані до протоколу, суд приходить до висновку про відсутність доказів вчинення ОСОБА_1 інкримінованого йому правопорушення та необхідності закриття справи за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Відповідно до чинного законодавства відповідальність за ст. 183-1 КУпАП встановлена за несплату аліментів.

Як видно із змісту протоколу, він складений з грубими порушеннями вимог ст. 256 КУпАП, яка встановлює, що в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, повинні бути зазначені: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка вчинила адміністративне правопорушення. У разі відмовлення особи, яка вчинила правопорушення, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу порушникові роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Ці вимоги закону ініціатором складення протоколу були грубо порушені.

Судом встановлено, що Протокол про адміністративне правопорушення має суттєві недоліки - у ньому, зокрема, суть адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті 183-1 КУпАП, оскільки згідно КУпАП стаття 183-1 містить у собі три частини, у яких передбачені різні санкції, а отже може застосовуватись і різне покарання.

У протоколі про адміністративне правопорушення порушення скоєне ОСОБА_1 кваліфіковане за ст. 183-1 КУпАП, але не вказується за якою саме частиною цієї статті суд повинен кваліфікувати дане правопорушення, лише констатовано факт вчинення такого порушення та зроблено посилання на норми, що є недопустимим, так як порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Так, протокол про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 не підписаний, що є свідченням порушення ініціатором складення протоколу вимог статті 256 КУпАП та прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. В протоколі відсутнє його пояснення. Неявка порушника, для його складання та підписання, не є підставою для визнання факту його складення законною, оскільки законом не передбачено можливості заочного притягнення особи до відповідальності.

Отже, суд вважає, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення щодо ОСОБА_1 не складався, процесуальні права, в тому числі і право на захист, йому не роз'яснювались, в зв'язку з чим відсутні підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності.

З цих підстав суд вважає, що докази обвинувачення порушника одержані незаконним шляхом.

Отже, на підставі наведеного суд приходить до висновку про відсутність в діяннях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому правопорушення та необхідності закриття справи з цих підстав.

Керуючись статтями 247, 283 та 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена через місцевий суд, який виніс постанову, протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п'ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя А. Г. Савченко