Номер провадження 3/243/2295/2019
Номер справи 243/7419/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«25» липня 2019 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі

Головуючого судді Хаустової Т.А.,

за участю:

- секретаря судового засідання Кобець О.М.,

- прокурора Борисова А.А.,

- особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

- захисника Калмикова В.А. адвоката Керанчука В.Б.,

розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України у відношенні:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янська Донецької області, громадянина України, працюючого начальником Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління ГУ ДФС у Донецькій області, РНОКПП: НОМЕР_1 , Паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 03 лютого 2000 року Слов`янським МВ УДМС України в Донецькій області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ст. 172-6 ч. 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно Протоколу № 376 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 Кодексу про адміністративні правопорушення від 03 липня 2019 року ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП, а саме в тому, що відповідно до Наказу ГУ ДФС у Донецькій області за № 34-о від 12 лютого 2018 року ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління ГУ ДФС у Донецькій області.

Відповідно до п.п. «в» п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, як на державного службовця - начальника Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління ГУ ДФС у Донецькій області, та є відповідальним за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Крім того, відповідно до рішення Національного агентства від 10 червня 2016 року № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яке зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088 (зі змінами від 18 серпня 2016 року), повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону України «Про запобігання корупції» відповідальне та особливо відповідальне становище, розпочинається з 01 вересня 2016 року. Для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень) період подачі розпочинається з 01 січня 2017 року.

Згідно ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 68 Конституції України та п. 1 ст. 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих ради» на депутатів місцевих рад покладено обов`язок додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.

Згідно ч. 2 ст. 1 Закону України «Про державну службу» 889-VIІ від 10 грудня 2015 року державним службовцем є громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апаратів (секретаріаті), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

09 червня 2018 року ОСОБА_1 продав рухоме майно, а саме автомобіль марки VOLSKWAGEN PASSAT, 2001 року випуску, у кузові зеленого кольору шляхом укладення Договору купівлі - продажу 1755 транспортного засобу та Договору комісії № 1755 від 09 червня 2018 року загальною вартістю 131899 (сто тридцять одна тисяча вісімсот дев`яносто дев`ять) гривні 00 копійок, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року та у подальшому не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції шляхом внесення відомостей про суттєві зміни в майновому стані, чим порушив ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

При цьому, ОСОБА_1 з 01 січня 2018 року повинний повідомляти Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 01 січня 2018 року (у розмірі більш ніж 88100 гривень).

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який був затверджений рішенням Національного агентства № 3 від 10 червня 2016 року (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 959/29089). Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб`єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Відповідно до пункту 6 Розділу II зазначеного Порядку, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини 2 статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подаються виключно в електронній формі, їх паперова копія не подається. Електронна форма для подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування затверджена рішенням Національного агентства № 3 від 10 червня 2016 року.

09 червня 2018 року в період часу з 08 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин (точний час не встановлений), перебуваючи в приміщенні ТОВ «Автостандарт СВ», розташованому за адресою: 84300, Донецька область, м. Краматорськ, вул. Героїв небесної сотні (Лазо), 3, між ТОВ «Автостандарт СВ» в особі ОСОБА_3 , та ОСОБА_1 укладено Договір комісії № 1755 та Договір купівлі - продажу 1755 транспортного засобу загальною вартістю 131899 (сто тридцять одна тисяча вісімсот дев`яносто дев`ять) гривень 00 копійок, марки виробника VOLKSWAGEN PASSAT, 2001 року випуску, у кузові зеленого кольору.

Факт придбання вищезазначеного транспортного засобу, підтверджує свідок правопорушення:

ТОВ «Автостандарт СВ», в особі заступника директора ОСОБА_4 , який пояснив, що 09 червня 2018 року між ТОВ «Автостандарт СВ», як продавця, в особі ОСОБА_3 , та продавцем ОСОБА_1 укладено Договір купівлі - продажу 1755 транспортного засобу загальною вартістю 131899 (сто тридцять одна тисяча вісімсот дев`яносто дев`ять) гривень 00 копійок, марки виробника VOLKSWAGEN PASSAT, 2001 року випуску, у кузові зеленого кольору. Після вивчення сторонами даного договору останні були згодні з умовами та скріпили його своїми підписами та підписали АКТ приймання-передачі транспортного засобу та його складових частин, що мають ідентифікаційні номери, між суб`єктом господарювання (його філією) та уповноваженим дилером. Після чого продавець ОСОБА_1 отримав дохід від ТОВ «Автостандарт СВ» в повному обсязі відповідно до п. 2 Договору купівлі - продажу 1755 транспортного засобу. Після чого сторони вказаного договору прийшли до висновку щодо передачі грошових коштів від проданого вищевказаного автомобіля в повне володіння та розпорядження продавцю ОСОБА_1 , тобто в повному обсязі виконали умови договору.

Тобто, упродовж періоду часу з 09 червня 2018 року по 18 червня 2018 року у ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до інформації розміщеної в Єдиному державному реєстрі декларацій - офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https:/.nazk.gov.ua) начальник Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління ОСОБА_1 повідомив про суттєві зміни майнового стану особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме: 24 липня 2018 року о 22 годині 47 хвилин.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються, у тому числі, до адміністративної відповідальності.

Таким чином, начальник Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління ОСОБА_1 був ознайомлений з вимогами Законів України «Про запобігання корупції», знаходився на території України, не перебував на лікарняному або у відпустці, тобто мав фізичну можливість своєчасно, як особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування до 18 червня 2018 року повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані як особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, але у зв`язку з особистої зухвалості та безвідповідальності, ним несвоєчасно повідомлено НАЗК про суттєві зміни у майновому стані у встановлений термін до 18 червня 2018 року, про отримання доходу від продажу автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT, 2001 року випуску, у кузові зеленого кольору, в розмірі 131899 (сто тридцять одна тисяча вісімсот дев`яносто дев`ять) гривень 00 копійок, що є вчиненням правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_1 роз`яснені права та обов`язки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності передбачені ст.268 КУпАП та ст.ст.55, 56, 59, 63 Конституції України (а.с.53).

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і спів ставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненому правопорушенні не визнав та пояснив, що фактично по Договору купівлі-продажу № 1755 був проведений обмін автомобілями. Однак так як Договір обміну не можливо було укласти, то було укладено фактично два Договори купівлі-продажу. При обміні автомобіля він отримав компенсацію у розмірі 11175,00 гривень, що не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, і тому він не повинен був декларувати цей дохід. Покращення в майновому стані не відбулось. Перевірка була проведена тільки працівниками Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України. Немає висновку НАЗК, а також порушено порядок збирання доказів.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Керанчук В.Б., який діє на підставі Витягу з Договору на представництво інтересів у суді першої, апеляційної інстанції та касаційної інстанції по цивільній справі від 18 липня 2019 року та Ордера серія ДН № 092019 від 18 липня 2019 року (а.с.43-44), в судовому засіданні наполягав на відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, надав Пояснення по справі про адміністративне правопорушення, яке обґрунтовано наступним.

В проваджені Слов`янського міськрайонного суду Донецької області знаходиться справа про адміністративного правопорушення за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП. В Протоколі про адміністративне правопорушення № 376 від 03 липня 2019 року, оперуповноваженим міжрайонного відділу № 5 (м. Слов`янська), Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції Поповою Д.М. викладаються відомості які по-перше не відповідають дійсності, а взагалі надані суду, в такому вигляді, щоб ввести суд в оману стосовно подій, які нібито відбувалися 09 червня 2018 року. При цьому в протоколі відомості викладені однобоко та не відповідають дійсності, з наступних підстав:

Як в матеріалах доданих до Протоколу про адміністративне правопорушення № 376 від 03 липня 2019 року, так і в ході судового розгляду справи та опитувані ОСОБА_1 , було встановлено, що 09 червня 2018 року ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , прибули до Територіального сервісного центру 1443 РЦС МВС в Донецькій області, що розташований в м. Краматорськ по вул. Героїв небесної сотні, 5, з питанням оформити обмін транспортними засобами, якими вказані особи володіли.

На момент звернення ОСОБА_1 до центру він був власником транспортного засобу - автомобілю VOLKSWAGEN PASSAT 2.8, державний реєстраційний номер НОМЕР_3 , придбаний ним у власність 19 січня 2017 року. ОСОБА_5 був власником автомобілю GREAT WALL PEGASUS, державний реєстраційний номер НОМЕР_4 .

На питання ОСОБА_1 та ОСОБА_5 стосовно здійснення обміну транспортними засобами, спеціалісти Територіального сервісного центру 1443 РЦС МВС в Донецькій області направили власників транспортних засобів до ТОВ «Автостандарт СВ» які здійснюють свою діяльність безпосередньо в сервісному центрі з приводу переоформлення автотранспортних засобів.

На запитання ОСОБА_1 та ОСОБА_5 стосовно оформлення обміну транспортними засобами, працівники ТОВ «Автостандарт СВ» повідомили, що можливо здійснити цю операцію, але оформлено це буде двома Договорами купівлі-продажу, за якими в одному договорі ОСОБА_1 буде виступати продавцем власного автомобілю VOLKSWAGEN PASSAT 2.8, державний реєстраційний номер НОМЕР_3 , а ОСОБА_5 покупцем зазначеного автомобілю, а в другому Договорі купівлі-продажу навпаки ОСОБА_5 буде виступати продавцем власного автомобілю GREAT WALL PEGASUS, державний реєстраційний номер НОМЕР_4 , а ОСОБА_1 буде виступати покупцем зазначеного автомобілю.

Згідно ст. 715 ЦК України (договір міни), «за договором міни кожна із сторін зобов`язується передати другій стороні у власність один товар в обмін на інший. Кожна із сторін договору міни є продавцем того товару, який він передає в обмін, і покупцем товару, який він одержує взамін. Договором може бути встановлена доплата за товар більшої вартості, що обмінюється на товар меншої вартості».

Згідно Договорів купівлі-продажу транспортного засобу № 1754 від 09 червня 2018 року, ОСОБА_1 став власником транспортного засобу GREAT WALL PEGASUS, державний реєстраційний номер НОМЕР_4 , вартість якого згідно звіту авто товарознавчого дослідження № 574 від 09 червня 2019 року склала 120724,00 гривен, та одночасно продавцем транспортного засобу автомобілю VOLKSWAGEN PASSAT 2.8, державний реєстраційний номер НОМЕР_3 , вартість якого згідно звіту авто товарознавчого дослідження № 574 від 09 червня 2019 року склала 131899,00 гривен. Відповідно в зазначених договорах ОСОБА_5 виступив покупцем та продавцем зазначених транспортних засобів.

Враховуючи, що в ході здійснення міни автомобілями, різниця у вартості яких склала 11175,00 гривен, ОСОБА_1 отримав від ОСОБА_5 доплату у виді грошових коштів в сумі 11175.00 гривен, що і є сумою, на який змінився в ході обміну автомобілями майновий стан ОСОБА_1 .

Таким чином, твердження оперуповноваженого міжрайонного відділу № 5 (м. Слов`янська), Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції Попової Д.М. є не лише безпідставним, а і таким що не відповідає матеріалам справи, та наведено недостовірно з метою введення в оману не лише прокурора, який не вникнувши в суть справи та відсутності ознак правопорушення збоку ОСОБА_1 , спрямував матеріали про правопорушення до суду, а і намагання ввести в оману суд, з метою досягнення єдиного результату, притягнення до відповідальності за корупційне правопорушення невинувату особу.

В роз`ясненнях затверджених Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 11 серпня 2016 р. № 3, із змінами, внесеними рішенням Національного агентства від 06.09.2016 № 18, від 30.09.2016 № 57, від 03.11.2016 № 106, від 13.01.2017 № 24, від 22.02.2017 № 59, від 16.03.2017 № 85, від 02.02.2018 № 118 (п. 65-1) вказується, що таке зобов`язання є додатковим заходом здійснення фінансового контролю, спрямованого на з`ясування фактичної зміни у майновому стані суб`єкта декларування.

В цих роз`ясненнях зазначено, що у суб`єкта повинна виникати реальна суттєва зміна у майновому стані, яка полягає у можливості використання відповідного доходу для задоволення власних потреб суб`єктом декларування.

Фактично покращення майнового стану ОСОБА_1 не відбулося, тому що він отримав практично рівноцінний автомобіль, вартість якого незначно нижча ніж вартість автомобілю, який він передав ОСОБА_5 , а якщо розглядати доплату в сумі 11175,00 гривен, то вона складає лише 7 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, що згідно ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» не є корупційним правопорушенням.

Окрім того, просить суд взяти до уваги порушення, які були допущені працівниками правоохоронних органів, як під час здійснення перевірки порушення, нібито вчиненого ОСОБА_1 під час подання декларації стосовно зміни його майнового стану, а також під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Звертає увагу суду на те, що перевірка за фактом нібито не дотримання вимог антикорупційного законодавства України з боку ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, які з 31 липня 2018 року зверталися із запитами до ГУ ДФС в Донецькій області стосовно ОСОБА_1 , та до ТСЦ № 1443 РСЦ МВС в Донецькій області, збирали матеріали характеризуючи особу ОСОБА_1 , накази про призначення його на посаду, ознайомленням його із Законом України «Про запобігання корупції», відбирали пояснення, робили запити, збирали докази.

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 повідомлення НАЗК про результати такої перевірки саме до Управління та інше.

Зазначив, що згідно Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого Наказом Національної поліції України від 07 листопада 2015 року № 81 покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Суть правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

При цьому слід враховувати, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

Так, примітка до ст. 172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції», в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що дозволяє встановити саме ті ознаки, які мають значення для правової кваліфікації.

Відповідно до частини першої статті 4 ЗУ «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з пунктом 8 частини першою статті 11 Закону до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно ч. 3 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Слід зазначити, що згідно п.1 та п.4 Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п.1, п.п.1, п.3, п.5 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10 лютого 2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з п.1 розділу II Порядку, Відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

У п.п.2-5 розділу II Порядку зазначено, що Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку. Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти Протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Відповідний правовий висновок Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду, виклав у Постанові від 11 квітня 2018 року (справа № 814/886/17), де Суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону №1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

Аналогічну позицію в своїх чисельних рішеннях виклав Донецький апеляційний суд, а також інші апеляційні суди України.

Натомість, в матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку або повідомлення про порушення ОСОБА_1 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання Протоколу про адміністративне правопорушення, як відсутнє і звернення Управління захисту економіки до Національного агентства з питань запобігання корупції щодо отримання відомостей про порушення ОСОБА_1 вимог Закону України «Про запобігання корупції».

З огляду на викладене, на підставі аналізу вищезазначених нормативних актів, сторона захисту просить суд зробити висновок, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

Основне на що звертає увагу суду сторона захисту та це правова позиція викладена в чисельних рішеннях судів України. Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення серед інших є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За приписами статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, що визначено ст. 10 КУпАП.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_1 згідно Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією. Як зазначала сторона захисту раніше, будь яких суттєвих змін у майновому становищі ОСОБА_1 після здійснення обміну автомобілями із ОСОБА_5 не відбулося.

Частиною 2 статі 172-6 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Відповідно до вимог ст. ст. 245,251,252,280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Кодекс України про адміністративне правопорушення визначає, що адміністративне правопорушення по своїм суб`єктивним властивостям - діяння чи бездіяльність, вчинені з певного ціллю і з певних мотивів. Ці органічно зв`язані між собою, взаємозалежні форми психічної активності створюють зміст суб`єктивної сторони правопорушення. Вина це є психічне ставлення особи в формі умислу або необережності до своїх дій і їх наслідкам. Вина - це обов`язкова умова адміністративної відповідальності.

Умисел - це відношення пізнавальної можливості і волі суб`єкта до вчиненого ним діяння. Його обов`язкові елементи, це повне усвідомлення протиправності скоєного діяння в його юридичних і соціально-побутових особливостях, передбачення антигромадських результатів свого діяння (бездіяльності), бажання або усвідомлене допущення настання вказаних наслідків. Відсутність умислу і необережності засвідчують про випадок - такому збігу життєвих обставин, при яких особа не усвідомлювала і не могла усвідомлювати властивостей вчиненого або не передбачала і не могла передбачати наслідків вчиненого діяння. Випадок і вина - це категорії взаємовиключні, а тому вчинення діяння або бездіяльності випадково не є умовою адміністративної відповідальності.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 06 жовтня 2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов`язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов`язків.

Таким чином, при розгляді даної категорії справ обов`язково має встановлюватись умисний характер вчиненого. З об`єктивної сторони дане правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме: прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб`єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Стаття 17 Закону України № 3477-ІУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Вирішуючи питання про наявність у діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП визначається умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Крім того, суб`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризував ВССУ в своєму листі від 22 травня 2017 року № 223-943/0/4-17 наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу під яким ст. 10 КУпАП розуміє вчинення адміністративного правопорушення, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Отже, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного, корупційного правопорушення, пов`язаного з корупцією, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із визначення поняття, викладеного в ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність правопорушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана інформувати Національне агентство про суттєві зміни в її матеріальному становищі, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Судова палата у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією від 22 травня 2017 року, зазначила, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

У правовій позиції, сформованій у Рішенні Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004у справі про призначення судом більш м`якого покарання, підкреслюється, що розуміння права в контексті верховенства права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, є одним із загальнолюдських вимірів права. Конституційний Суд України наголошує на тому, що зазвичай справедливість розглядається як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню. У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом, відповідність злочину і покарання, цілях законодавця і засобах, що обираються для їх досягнення. Покарання має перебувати у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винного.

З пояснень ОСОБА_1 , вбачається, що останній не мав на меті скрити інформацію щодо змін у своєму майновому стані, тому що ці зміни не відбулися. Адже все ж таки з власної ініціативи вніс відомості про здійснення міни, шляхом складання двох Договорів купівлі-продажу автомобілів до електронної декларації у встановлений законом спосіб, що знайшло своє відображення у декларації за липень 2018 року.

Належних та допустимих доказів, які б спростовували вказану позицію матеріали справи не містять, у матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували наявність у діях ОСОБА_1 умислу на порушення вимог фінансового контролю.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення. Таким чином, у діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона, а відповідно і склад адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає закриттю, у зв`язку із відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Останнє на що звертає увагу сторона захисту суду, так це на те, що в ході збору матеріалів, складання протоколу, спрямування протоколу про адміністративне правопорушення до суду працівниками Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України були порушення строки, визначені КУпАП.

Сторона захисту звертала увагу суду на те, що перевірка за фактом нібито не дотримання вимог антикорупційного законодавства України збоку ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, яка була розпочата з 31 липня 2018 року, коли працівники Департаменту зверталися із запитами до ГУ ДФС в Донецькій області стосовно ОСОБА_1 , до ТСЦ № 1443 РСЦ МВС в Донецькій області, почали збирати матеріали характеризуючи особу ОСОБА_1 , накази про призначення його на посаду, ознайомленням його із Законом України «Про запобігання корупції», відбирали пояснення, робили запити, збирав докази.

Таким чином 31 липня 2018 року працівникам Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України було відомо про те, що ОСОБА_1 подав дві декларації про зміну майнового стану, з порушенням строків, що підтверджується матеріалами справи (копія матеріалів доданих до протоколу № 376, який складений 03 липня 2019 року, тобто більше ніж через 11 місяців після виявлення правопорушення.

Однак це суперечить положенням ст. 49 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VІ «Про запобігання корупції», яким встановлено порядок контролю своєчасного подання декларації і відповідно до вимог цієї норми закону Департаменту захисту економіки стало відомо саме до 31 липня 2018 року, тобто до дати, коли працівники вказаного підрозділу почали збирати докази змін матеріального становища ОСОБА_1 , матеріали характеризуючи особу ОСОБА_1 , які необхідні саме для встановлення його службового положення, та для визначення в діях останнього складу правопорушення, матеріали необхідні для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, відповідно ч. 3 ст. 38 КУпАП сплинули строки накладання адміністративного стягнення, в зв`язку із чим, просить суд взяти до уваги і ці грубі порушення законодавства під час збору матеріалів перевірки та складання протоколу про адміністративне правопорушення № 376 відносно ОСОБА_1 .

Факт того, що працівники Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, протягом 11 місяців після отримання інформації стосовно несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 , та отримавши інформацію стосовно того, що ОСОБА_1 фактично здійснив міну автомобілю, та зміна майнового становища останнього відсутня, тривалий час утримувалися від складання протоколу, в зв`язку із відсутністю в діях останнього складу правопорушення. Однак в подальшому, порушуючи не лише законодавство України в частині запобігання корупції, а і Конституції України, яка гарантує презумпції невинуватості особи, Кодекс України про адміністративні правопорушення, укриваючи усі відомі їм фактичні відомості про здійснення обміну автомобілів, розуміючи що підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відсутні, шляхом надання суду неповної та однобокої інформацію, спрямувала Протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 172-6 КУпАП, при відсутності не лише події та складу адміністративного правопорушення, а і грубо порушуючи строки, надані законодавством для розгляду правопорушень які мають ознаки корупційних.

Крім того, Постановою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 12 червня 2019 року справу відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст.172-6 КУпАП було закрито і ця постанова набула законної сили. Таким чином Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції погодилося з висновком суду.

Просить суд про закриття справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП. в зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Борисов А.А. у судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали даної справи про адміністративне правопорушення, суд доходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 працює на посаді начальника Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління ГУ ДФС у Донецькій області з 13 лютого 2018 року, що підтверджується Наказом ГУ ДФС у Донецькій області № 34-о від 12 лютого 2018 року.

Відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, як на державного службовця - начальника Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління ГУ ДФС у Донецькій області, та є відповідальним за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Згідно з роздруківкою з сайту НАЗК ОСОБА_1 24 липня 2018 року подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані та повідомив шляхом подачі відповідної декларації про набуття права власності на автомобіль GREAT WALL PEGASUS, 2008 року випуску, вартістю 120724,00 грн.

Відповідно до Договору купівлі продажу транспортного засобу від 09 червня 2018 року № 1754, укладеного між ТОВ «Автостандарт СВ» та ОСОБА_1 , останній придбав у власність автомобіль GREAT WALL PEGASUS сірого кольору за 120724,00 грн.

Продавцем даного автомобіля виступало ТОВ «Автостандарт СВ» на підставі договору комісії № 1754 від 09 червня 2018 року, укладеного між ТОВ «Автостадндарт СВ» та ОСОБА_5 , відповідно до якого ТОВ «Автостандарт СВ» зобов`язалося за дорученням ОСОБА_5 вчинити правочин щодо продажу транспортного засобу GREAT WALL PEGASUS сірого кольору за 120724,00 грн.

Того ж дня, між ТОВ «Автостандарт СВ» та ОСОБА_1 , укладений договір комісії, відповідно до якого ТОВ «Автостадарт СВ» зобов`язалося за дорученням ОСОБА_1 вчинити правочин щодо продажу транспортного засобу VOLKSWAGEN PASSAT, зеленого кольору за 131899,00 грн.

На виконання вказаного договору комісії, 09 червня 2018 року ТОВ «Автостандарт СВ» здійснило продаж транспортного засобу VOLKSWAGEN PASSAT, зеленого кольору за 131899,00 грн. ОСОБА_5 , що підтверджується Договором купівлі продажу транспортного засобу, укладеного між ТОВ «Автостандарт СВ» та ОСОБА_5 № 1755 від 09 червня 2018 року.

Таким чином, приймаючи до уваги, що 09 червня 2018 року ОСОБА_1 продав автомобіль VOLKSWAGEN PASSAT та придбав автомобіль GREAT WALL PEGASUS, що належав ОСОБА_5 , а ОСОБА_5 продав автомобіль GREAT WALL PEGASUS та придбав автомобіль VOLKSWAGEN PASSAT, що належав ОСОБА_1 , суд доходить до висновку, що вказані правочини містять ознаки договору міни та можуть бути визнаними судом удаваним правочином, відповідно до ст. 235 ЦК України.

Так, ст. 235 ЦК України передбачено, що удаваним є правочин, який вчинено сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили. Якщо буде встановлено, що правочин був вчинений сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили, відносини сторін регулюються правилами щодо правочину, який сторони насправді вчинили.

Проте питання щодо визнання правочину удаваним та застосування наслідків удаваного правочину вирішується в порядку цивільного судочинства. На теперішній час відповідного рішення суду не існує, ОСОБА_1 укладений ним Договір купівлі продажу не оспорює, у зв`язку з чим суд не може погодитись зі ствердженням ОСОБА_1 та його представника про те, що ОСОБА_1 був здійснений обмін транспортного засобу, а не його продаж, та про необхідність закриття провадження у справі з цієї підстави.

Натомість, суд погоджується зі ствердженням представника ОСОБА_1 - адвоката Керанчука В.Б. щодо перевищення своїх повноважень співробітниками Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

При цьому суд виходить з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що листом Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 16 травня 2019 року здійснений запит до Головного управління ДФС в Донецькій області з метою отримання належним чином завірених копій документів, які підтверджують, з якого часу ОСОБА_1 перебуває на посаді, наказ про призначення, посадову інструкцію, положення про відділ, табелі робочих виходів, накази про відпустки лікарняні листи непрацездатності за 2018 рік, документів, що підтверджують факт ознайомлення ОСОБА_1 з Законом України «Про запобігання корупції».

На виконання даного запиту на адресу Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надіслане Повідомлення Головного управління ДФС у Донецькій області від 31 травня 2019 року, з якого вбачається, що запитувана інформація може бути надана у разі наявності згоди особи, щодо якої запитується інформація. Начальник Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати ОСОБА_1 згоду на надання персональних даних не надавав. Наказом від 12 лютого 2018 року № 34-о «Про призначення» ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління. Наказом від 17 серпня 2018 року № 227-о «Про особовий склад» ОСОБА_1 переведено на посаду начальника Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського-Лиманського управління. ОСОБА_1 13 лютого 2018 року ознайомлений з Попередженням про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю. Згідно даним управління фінансування, бухгалтерського обліку та звітності, ОСОБА_1 перебував на лікарняному з 05 листопада 2018 року по 09 листопада 2018 року (лікарняний лист АДК № 51659). За 2018 рік нарахований дохід складає 145728,65 грн., за 2019 рік - 58605,80 гривень.

Листом Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 16 травня 2019 року здійснений запит до Територіального сервісного центру № 1443 регіонального сервісного центру МВС в Донецькій області з метою отримання відомостей щодо продажу автотранспортних засобів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), у період 2018 року, з наданням копій підтверджуючих документів (Договір купівлі-продажу, Довідки-рахунку тощо).

На виконання даного запиту на адресу Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надіслані копії документів, що стали підставою для перереєстрації на нового власника автомобіля марки VOLKSWAGEN PASSAT 2.8, кузов НОМЕР_5 , рік випуску 2001, який був зареєстрований раніше на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: Договір купівлі-продажу № 1755 від 09 червня 2018 року; Договір комісії № 1755 від 09 червня 2018 року; Акт приймання-передачі транспортних засобів та їх складових частин, що мають ідентифікаційні номери, між суб`єктом господарювання (його філією) та уповноваженим дилером № 1755 від 09 червня 2018 року; Акт про стан транспортного засобу або його складової частини, що має ідентифікаційний номер № 1755 від 09 червня 2019 року.

При цьому, в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління та інше.

Таким чином, ствердження представника особи, що притягується до адміністративної відповідальності адвоката Керанчука В.Б. щодо того, що всі докази у даній справі збиралися виключно співробітниками управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, знайшло своє підтвердження в судовому засіданні.

При цьому, в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління та інше.

За ст. 172-4 - 172-9 КУпАП, проведеним аналізом законів України «Про запобігання корупції», «Про Національну поліцію», «Про прокуратуру», «Про Службу безпеки України»; «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» не виявлено у органів Національної поліції, органів прокуратури, органів СБУ, повноважень та механізмів для проведення контролю щодо своєчасності подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування.

Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику (частина 1 статті 4 Закону України «Про запобігання корупції»).

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 11 Закону України «Про запобігання корупції», до повноважень Національного агентства з питань запобігання корупції належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною першою статті 48 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Зважаючи на зазначені положення законодавства, перевірка електронних декларацій є виключною компетенцією Національного агентства з питань запобігання корупції, яке виступає єдиним суб`єктом, що здійснює таку перевірку, не наділяючи таким правом інші державні органи. З цією метою Національне агентство наділено відповідними повноваженнями, а саме: правом визначати порядок такої перевірки, отримувати необхідну інформацію, проводити моніторинг способу життя декларантів тощо.

Механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції», визначається Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим рішення Національного агентства від 10 лютого 2017 року № 56.

Згідно п. 1 розділу II Порядку «Відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю: щодо своєчасності подання; щодо правильності та повноти заповнення; логічний та арифметичний контроль.

Згідно з п. 2 - п. 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент УЗЕ Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці УЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Статтею 255 КУпАП передбачено право уповноважених на те посадових осіб органів внутрішніх справ (Національної поліції) складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.ст. 172-4 - 172-9 Статтею 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, Закон України «Про запобігання корупції», який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією, тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (стаття 11 Закону).

Статтею 49 цього Закону встановлено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Такий висновок узгоджується з висновком Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеним у Постанові від 11 квітня 2018 року у № 814/886/17, де Суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону №1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

Також, суд, погоджується і з ствердженням захисника щодо того, що суб`єктивна сторона правопорушень, пов`язаних з корупцією, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу та вважає, що вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, необхідно встановити, що останній усвідомлював суспільну небезпечність неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані, передбачав можливість настання негативних наслідків - неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави, та бажав настання таких наслідків, або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання.

Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов`язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04 листопада 1950 року, кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

З огляду на викладене, на підставі аналізу вище зазначених нормативних актів, суд доходить до висновку про обґрунтованість доводів представника особи, що притягується до адміністративної відповідальності, адвоката Керанчука В.Б. щодо того, що перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

Викладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Також, суд погоджується зі ствердженням представника ОСОБА_1 адвоката Керанчука В.Б. щодо того, що 31 липня 2018 року працівникам Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України було відомо про те, що ОСОБА_1 подав дві декларації про зміну майнового стану, з порушенням строків. Тобто днем виявлення правопорушення слід вважати саме 31 липня 2018 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Отже, оскільки дане правопорушення було виявлено 31 липня 2018 року, на час розгляду справи судом сплинув строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ч. 3 ст. 38 КУпАП, що також є підставою для закриття провадження у справі відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Таким чином, у суду наявні дві підстави для закриття провадження в даній адміністративній справі. Однак, приймаючи до уваги, що закриття провадження у справі у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП не є реабілітуючою обставиною, суд вважає, в даному випадку провадження підлягає закриттю саме у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про запобігання корупції», Конституцією України, ст.ст. 34, 35, 36, 40-1, 172-6, 247, 255, 276, 278, 279, 280, 283, 284, 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити в притягненні до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янська Донецької області, громадянина України, працюючого начальником Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління ГУ ДФС у Донецькій області, РНОКПП: НОМЕР_1 , Паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 03 лютого 2000 року Слов`янським МВ УДМС України в Донецькій області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янська Донецької області, громадянина України, працюючого начальником Відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Слов`янського управління ГУ ДФС у Донецькій області, РНОКПП: НОМЕР_1 , Паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 03 лютого 2000 року Слов`янським МВ УДМС України в Донецькій області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити.

Постанова може бути оскаржена до судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови складено 25 липня 2019 року.

Постанову прийнято, складено та підписано в нарадчий кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова