Справа № 567/1698/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 січня 2019 року м. Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Венгерчук А.О., при секреарі Клімович О.О. за участю прокурора Калаура О.Л., захисника ОСОБА_2, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління захисту економіки в Рівненській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої та жительки АДРЕСА_1, головного спеціаліста відділу з питань молоді та спорту Острозької міської ради Рівненської області, паспорт серії НОМЕР_2, виданий Острозьким МВ УМВС України в Рівненській області 30.07.2009 року, ІПН НОМЕР_1

(права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП та ст. 63 Конституції України ОСОБА_3 роз'яснені)

за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення

в с т а н о в и в

в Острозький районний суд Рівненської області від Департаменту захисту економіки Рівненської області Національної поліції України надійшов протокол та додані до нього матеріали відносно ОСОБА_3 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно протоколу № 216 від 06.12.2018 року, ОСОБА_3, являючись головним спеціалістом відділу з питань молоді і спорту виконавчого комітету Острозької міської ради Рівненської області, тобто будучи, відповідно до пункту «в» 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктом на якого поширюється дія Закону України, зокрема в частині обов'язкового подання деклараційї особи, уповноваженої на виконання функцій держави, або місцевого самоврядування, несвоєчасно, в порушення ч.1 ст. 45 Закону України, а саме 10.04.2018 о 22:32 год., подала без поважних причин щорічну декларацію, особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією за ч.1 ст.176 КУпАП.

В судовому засіданні прокурор Острозького відділу Здолбунівської місцевої прокуратури Калаур О.Л. обвинувачення підтримав, та просить суд визнати ОСОБА_3 винною у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у межах санкції даної статті.

ОСОБА_3 в судовому засіданні вину свою не визнала пояснивши при цьому, що наказом відділу з питань сім'ї, молоді та спорту виконавчого комітету Острозької міської ради Рівненської області № 36-к від 31.08.2010, її з 01.09.2010 призначено на посаду головного спеціаліста відділу з питань сім'ї, молоді та спорту Острозького міськвиконкому. Розпорядженням міського голови № 141 від 31.08.2011, їй надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трьох річного віку з 31.08.2011 по 24.06.2014 включно. Наказом відділу № 16-к від 12.11.2014, їй надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трьохрічного віку з 12.11.2014 по 29.08.2017 включно. Розпорядженням міського голови № 162-к від 28.08.2017, їй надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею чотирирічного віку з 29.08.2017 по 29.08.2018 включно. Розпорядженням міського голови № 156-к від 27.08.2018, - в зв'язку з її виходом із відпустки вона приступила до роботи 30.08.2018.

Захисник зазначив, що ОСОБА_3 між відпустками перебувала на лікарняному в зв'язку з вагітністю та пологами, тому фактично на роботу не виходила. З попередженням про обмеження пов'язані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування та проходженням служби, зокрема вимогами статей 45, та 52 Закону України «Про запобігання корупції», її було ознайомлено тільки 30.08.2018 року.

Вказала, що умислу на вчинення адміністративного правопорушення у неї не було, вона не усвідомлювала протиправного характеру своєї бездіяльності, не передбачала шкідливих наслідків, не бажала та свідомо не допускала взагалі будь-яких наслідків, та навіть взагалі не могла їх передбачити, будь-якого корисливого чи іншого інтересу, ні у неї, ні у інших осіб не було. Крім того вказала, що в УЗЕ в Рівненській області ДЗЕ Національної поліції відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій. Просила закрити провадження у справі.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.1,2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суддя під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а в даному випадку про адміністративне корупційне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов'язаний з'ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції» або, з огляду на час вчинення правопорушення чи розгляду в суді, Законом України «Про запобігання корупції»; чи є особа винною в його вчиненні, отже чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Викладені обставини свідчать про недоведеність наявності в діянні ОСОБА_3 об'єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.1 ст.176-2 КУпАП, що виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою.

Крім того, суддею встановлена відсутність в діянні ОСОБА_5 суб'єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.1 ст.176-2 КУпАП, оскільки правопорушення, передбачене ч.1 ст.176-2 КУпАП є правопорушенням, пов'язаним з корупцією.

Об'єктивна сторона зазначеного правопорушення має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу. Конструктивною ознакою правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх, відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Тобто суб'єктивна сторона такого правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Необережна форма вини характеризується тим, що особа не усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, не передбачає можливість настання негативних наслідків, хоча могла і повинна була усвідомлювати та передбачати - недбалість, або коли особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків, але легковажно розраховує на ненастання таких наслідків - самовпевненість.

Таким чином, для притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-6 КУпАП, протокол та додані до нього матеріали мали мати докази того, що ОСОБА_3 усвідомлювала суспільну небезпечність несвоєчасно подання без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбачала можливість настання негативних наслідків - неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави, та бажала настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставилася до їх настання чи свідомо допускала їх настання. Обгрунтованими, є також твердження ОСОБА_5, про те, що в УЗЕ в Рівненській області ДЗЕ Національної поліції відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій.

В судовому засіданні встановлено, що Наказом відділу з питань сім'ї, молоді та спорту виконавчого комітету Острозької міської ради Рівненської області № 36-к від 31.08.2010 року, ОСОБА_3 з 01.09.2010 року призначено на посаду головного спеціаліста відділу з питань сім'ї, молоді та спорту Острозького міськвиконкому. Розпорядженням міського голови Острозької міської ради Рівненської області № 141 від 31.08.2011 року, ОСОБА_3 надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трьохрічного віку з 31.08.2011 року по 24.06.2014 року включно.Наказом відділу з питань сім'ї, молоді та спорту виконавчого комітету Острозької міської ради Рівненської області № 16-к від 12.11.2014 року, - ОСОБА_3 надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трьохрічного віку з 12.11.2014 року по 29.08.2017 року включно. Відповідно до Розпорядження міського голови Острозької міської ради Рівненської області № 162-к від 28.08.2017 року, ОСОБА_3 надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею чотирирічного віку з 29.08.2017 року по 29.08.2018 року включно. Розпорядженням міського голови Острозької міської ради Рівненської області № 156-к від 27.08.2018 року, - в зв'язку з виходом із відпустки по догляду за дитиною до 4-х років ОСОБА_3, вважати такою, що приступила до роботи на займану посаду головного спеціаліста відділу з питань молоді та спорту виконкому Острозької міської ради з 30.08.2018 року.

З попередженням про обмеження пов'язані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування та проходженням служби, та зокрема вимогами статей 45, та 52 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_3було ознайомлено тільки 30.08.2018 року.

Крім того, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 216 складеного 06.12.2018 року відносно ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, вказується, що згідно відомостями Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на веб-сайті «nazk.gov.ua», ОСОБА_3 подала декларацію за 2017 рік 10.04.2018 року о 22:32 год. Водночас згідно результатів пошуку у Єдиному реєстрі декларацій за параметрами запиту «ОСОБА_3», вбачається, що декларацію нею було подано 04.04.2018 року о 00:06 год., а 10.04.2018 року о 22:32 год. нею було подано виправлену декларацію.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком] визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до статті 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Приписами статті 129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин- відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в діях ОСОБА_3 відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, відтак справа про адміністративне правопорушення відносно неї підлягає закриттю.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, крім іншого, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, що обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Таким чином, у протоколі про адміністративне правопорушення не вказано місце та час нібито вчинення адміністративного правопорушення, а відтак відсутні достовірні відомості щодо події адміністративного правопорушення взагалі.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Закон України «Про запобігання корупції» № 1700-УП від 14 жовтня 2014 року, визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції», державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Національне агентство перевіряє факт подання відповідно до цього Закону декларацій особами, зазначеними у пункті Б частини першої статті 3 цього Закону. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб'єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб'єкта про факт неподання декларації, і суб'єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об'єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб'єктом декларування.

Відповідно до п. 1 розділу І «Загальні положення» Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.02.2017 № 56, та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 за № 201/30069 (далі також - Порядок), цей Порядок визначає механізм проведення Національним агентством з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» .

Відповідно до п. З розділу І «Загальні положення» Порядку, контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами: 1) верховенства права; 2) рівності та гарантування прав і законних інтересів усіх суб'єктів декларування; 3) об'єктивності, неупередженості та безсторонності рішень і дій Національного агентства, уповноважених ним осіб; 4) достовірності і повноти інформації, що використовується Національним агентством, правомірності одержання та використання такої інформації. Усі передбачені цим Порядком заходи контролю та повної перевірки декларацій повинні відповідати вказаним у цьому пункті принципам.

Відповідно до п. 5 розділу І «Загальні положення» Порядку, контроль декларацій Національне агентство здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції (далі - Підрозділ), та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр).

Відповідно до п. 1 розділу II «Порядок проведення контролю декларацій» Порядку, відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю - щодо своєчасності подання.

Відповідно до п. 2 розділу II «Порядок проведення контролю декларацій» Порядку, національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі, крім інших, інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів.

Відповідно до п. 5 розділу II «Порядок проведення контролю декларацій» Порядку, якщо за результатами контролю встановлено, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому суб'єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Таким чином Управління захисту економіки в Рівненській області не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки своєчасності подання декларації. Такими повноваженнями наділене виключно Національне агентство з питань запобігання корупції, що здійснює такі повноваження через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 2 розділу II «Порядок проведення контролю декларацій» Порядку Управління захисту економіки в Рівненській області мало право повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про виявлену ними несвоєчасно подану декларацію, та відповідно до ст. 255 КУпАП, за результатами перевірки Національного агентства з питань запобігання корупції скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Отже, як вбачається з матеріалів справи перевірка щодо несвоєчасного подання декларації ОСОБА_3 здійснювалася управлінням захисту економіки в Рівненській області, підставою якої був рапорт оперуповноваженого міжрайонного відділу № 1 УЗЕ в Рівненській області ДЗЕ Національної поліції лейтенанта поліції Марковича В.Я., запит на надання інформації та копій документів здійснювався начальником управління захисту економіки в Рівненській області Євтеній В.В., управлінням захисту економіки в Рівненській області здійснювався виклик ОСОБА_3 для дачі пояснень, та оперуповноваженим міжрайонного відділу № 1 УЗЕ в Рівненській області ДЗЕ Національної поліції лейтенанта поліції Маркович В.Я. такі пояснення відбиралися, та ним же було складено протокол про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією № 216 від 06.12.2018 року.

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_3

Суд вважає, що перевірка своєчасності подання ОСОБА_3 декларації здійснювалася неуповноваженою на це особою, відтак всі отриманні докази від цієї перевірки є недопустимими.

Як встановлено в судовому засіданні протокол не містить відомостей щодо наявності умислу у ОСОБА_3 на вчинення адміністративного правопорушення пов'язане з корупцією, також в матеріалах справи відсутні будь-які докази які б вказували на умисел ОСОБА_3 на вчинення адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного суддя приходить до висновку про обгрунтованість доводів ОСОБА_3 та її захисника стосовно того, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі, та є підставою для закриття провадження по справі.

Викладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_3 складу та події адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, в зв'язку з чим провадження по адміністративній справі стосовно неї підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ст. 247 ст. ст. 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в

справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_3, закрити за відсутністю в її діях складу та події адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Повний текст постанови виготовлений 11 січня 2019 року.

Суддя Острозького районного судуВенгерчук А.О.