Провадження № 3/359/3835/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2019 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Ткаченко Д.В.,

за участю представника органу доходів і зборів Клімова С.Г.,

захисника Кормушина Ю.О.

розглянувши справу про порушення митних правил за матеріалами, які надійшли від Київської митниці ДФС України щодо притягнення до адміністративної відповідальності громадянина Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Республіка Казахстан, м. Актобе, місце проживання (зі слів пасажира): АДРЕСА_1 Казахстан, м. Актобе, вул. Медетова, буд. 46, місце роботи (зі слів пасажира): ПП «УМИРБЕКОВ», паспорт громадянина Казахстану № НОМЕР_1 , виданий 16.03.2011 р., орган що видав : MINISTRY OF JUSTICE, за ст.471 МК України,

в с т а н о в и в:

10.10.2019 о 10 год. 45 хв. на митний контроль поступив громадянин Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_4 ), який прилетів з Казахстану, м. Нур Султан, літаком а/к «Air Аstsna», рейсом № 101, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню. Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018р. «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України ОСОБА_1 було задано запитання щодо наявності в нього готівкових коштів, пасажир відповів, що має 10 000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 12 000 доларів США, що знаходились: 10000 доларів США - в одному з відділень чоловічої сумочки (ручна поклажа), 2000 доларів США - у гаманці, що знаходився у тій же сумочці. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів ОСОБА_1 вся готівка належить пасажиру особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро. З виявленої суми ОСОБА_1 було пропущено 10980 доларів США (9999 євро, згідно з курсом НБУ станом на 10.10.2019). За протоколом про порушення митних правил вилучено 1020 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на порушення встановленого МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю. Обравши за формою проходження митного контролю проходження (проїзд) через "зелений коридор» особа, яка притягується до адміністративної відповідальності перемістила через митний кордон України товар, переміщення якого через митний кордон України обмежено нормами МК України та Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», Постанови Правління НБУ №5 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті».

Отже, ОСОБА_1 вчинив порушення митних правил, передбачене ст. ст. 471 МК України. Таку правову кваліфікацію дій суд вважає правильною.

В судовому засіданні захисник визнав вину, щиро розкаявся, посилаючись на практику Європейського Суду з прав людини, просив суд не застосовувати додаткове адміністративне стягнення у виді конфіскації предметів порушення митних правил, оскільки це буде непропорційним та становитиме для ОСОБА_5 Берик «індивідуальний і надмірний тягар».

Представник органу доходів і зборів підтримав позицію митного органу щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст. 471 МК України.

Вина особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, підтверджується протоколом про порушення митних правил, один примірник якого було вручено їй під підпис, протоколом опитування, службовими записками працівників митниці, копіями електронних авіаквитків, посадкового талону.

Вирішуючи питання доцільності накладення додаткового адміністративного стягнення у виді конфіскації грошових коштів, суд виходить із того, що конфіскація є втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном і підпадає під сферу дії пункту другого статті 1 Протоколу № 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції), який дозволяє договірним державам здійснювати контроль за користуванням майном для забезпечення виплати штрафних санкцій. Суду необхідно розглянути питання чи буде таке втручання виправданим на підставі аналізу трьох критеріїв: 1) чи є такий захід законним; 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним.

Законність втручання. Застосування адміністративного стягнення у виді конфіскації безпосередніх предметів правопорушення відповідає вказаному критерію, тому що конфіскація прямо встановлена доступним і передбачуваним законом (ст. 471 МК України). Зобов`язання декларувати на митниці грошову суму, що перевищує 10 000 євро, викладено у МК України, постановах НБУ №3 від 02.01.2019 року, №5 від 02.01.2019 року. Суд вважає, що відповідні правила сформульовані з достатньою точністю і таким чином задовольнили якісну вимогу передбачуваності.

Суспільний (громадський) інтерес. Суд вважає, що застосування конфіскації відповідає загальним інтересам суспільства, тому що держави мають законний інтерес та обов`язок згідно з різними міжнародними договорами вживати заходів для виявлення та контролю за переміщенням готівкових грошових коштів через кордони, оскільки великі суми готівки можуть використовуватися для відмивання грошей, незаконного обігу наркотиків, фінансування тероризму або організованої злочинності, ухилення від сплати податків або здійснення інших серйозних фінансових правопорушень. Загальна вимога щодо декларування, яка застосовується до будь-якої фізичної особи, що перетинає державний кордон, перешкоджає неконтрольованому ввезенню готівкових коштів до країни чи їх вивезенню з країни, а заходи з конфіскації, що є наслідком недекларування готівки митному органу, є частиною загальної схеми регулювання, призначеної для боротьби з цими правопорушеннями.

Пропорційність. Останнє питання, яке має бути вирішене судом, полягає в тому, чи завдяки втручанню було забезпечено необхідний справедливий баланс між захистом права власності та вимогами загального інтересу суспільства, враховуючи свободу розсуду, що надається державі у цій сфері. Необхідний баланс не буде досягнуто, якщо відповідний власник майна буде змушений нести «індивідуальний та надмірний тягар». Відповідність застосування конфіскації третьому критерію зовсім не очевидна, тому що не може існувати чіткого, виключного переліку обставин і фактів, установлення яких беззаперечно свідчитиме про дотримання чи порушення справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини. Цей критерій більшою мірою оціночний і стосується обставин конкретної справи.

Так, у цій справі порушення митних правил ОСОБА_1 полягало лише у тому, що грошові кошти не було письмово задекларовано і жодних інших негативних наслідків порушення не настало - державі не завдано майнової шкоди, збитків у вигляді несплати митних платежів тощо. Варто зазначити, що предмет правопорушення (гроші) не підлягає обкладенню митними платежами, податками, зборами. Крім того, за законодавством України ввезення та вивезення іноземної валюти з України не вважається незаконною діяльністю.

В судовому засіданні захисник пояснив, що ОСОБА_1 працює приватним підприємцем в Казахстані, м. Актобе, прилетів до України для проведення переговорів з представниками українського підприємства - ТОВ «Нестер» щодо укладення договору на поставку коней. На підтвердження вказаних обставин до справи долучено відповідну довідку та відомості про юридичну особу.

Також, захисник вказав, що переміщувані ОСОБА_1 грошові кошти мають підтверджене законне походження, у зв`язку із чим долучив до справи копію договору позики від 02.10.2019 року, відповідно до умов якого ОСОБА_1 отримав в позику 12000 дол. США. Враховуючи той факт, що під час судового розгляду представником органу доходів і зборів не викладено жодних заперечень та сумнівів щодо дійсності цього договору, суд не в змозі поставити під сумнів законне походження грошей.

Що стосується поведінки ОСОБА_6 , суд зазначає, що немає жодних ознак того, що він навмисно прагнув порушити митні правила, усі виявлені грошові кошти переміщувалися в чоловічій сумочці (ручна поклажа) без ознак приховування і одразу ж були видані інспектору митниці. Щире розкаяння винного суд визнає обставиною, що пом`якшує відповідальність. В свою чергу, обставин, які обтяжують відповідальність не встановлено.

Суд наголошує, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення, а санкція - тяжкості правопорушення, для покарання за який вона призначається, - у цій справі, невиконання вимоги щодо декларування. З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 одружений, має на утриманні четверо малолітніх дітей, проживає разом із усією сім`єю в орендованій квартирі в м.Актобе, дружина у стані вагітності. Родина ОСОБА_1 малозабезпечена та отримує соціальну допомогу від держави. Згідно довідки про доходи, місячний дохід ОСОБА_5 Берик становить 38250 тенге, що еквівалентно 98,85 дол.США. Суд погоджується із доводами захисника, що вилучена за протоколом сума грошових коштів є значною для ОСОБА_6 .

Приймаючи до уваги усі вищевказані обставини даної справи, керуючись принципом верховенства права та враховуючи практику Європейського Суду з прав людини (рішення від 11.07.2019 року у справі «Садоча проти України») приходжу до висновку, що застосування додаткового адміністративного стягнення у виді конфіскації предметів порушення митних правил в даному випадку буде порушенням положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, тому що є непропорційним та становитиме «індивідуальний і надмірний тягар» для ОСОБА_1 .

З метою перевиховання порушника в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, для досягнення бажаного стримуючого та карального ефекту, на ОСОБА_1 достатньо накласти стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Керуючись ст. ст.. 8, 129 Конституції України, ст. 23, 33 КУпАП, ст. 471 МК України, суд

п о с т а н о в и в :

Громадянина Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_4 ) визнати винуватим у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Накласти на громадянина Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_4 ) адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн. (отримувач коштів: Борисп.УК/Бориспіль; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38007070; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA6510004; код класифікації доходів бюджету: 21081100).

Вилучені згідно протоколу про порушення митних правил № 0529/12500/19 від 10.10.2019 року грошові кошти, а саме: 1020 дол.США - повернути громадянину Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_4 ).

Стягнути з громадянина Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_4 ) на користь державного бюджету України судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 (двадцять) коп. (отримувач коштів Борисп.УК/Бориспіль/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38007070; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA6010004; код класифікації доходів бюджету 22030101).

Стягнути з громадянина Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_4 ) на користь Київської митниці ДФС (р/р 9083, одержувач: Київська митниця ДФС, , Банк: Держказначейська служба України, м. Київ, код банку 8210172) понесені митним органом витрати у справі про порушення митних правил в розмірі 19 грн. 75 коп.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня її винесення і підлягає виконанню протягом 3-х місяців з дня набрання нею чинності.

Постанова суду набрала законної сили ___________________

Суддя Д.В. Ткаченко