Справа № 185/7864/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2019 року. м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Тимченко С.О., розглянувши матеріали, які надійшли з державної фіскальної служби України Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

працюючого директором ТОВ «Агро КМР», який проживає за адресою:

АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 163-4 КУпАП України,

В С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що з 01.01.2017 року по 31.12.2018 року, в АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 директор ТОВ «Агро КМР», подав податкові розрахунки за 3 квартал 2017 року, за 4 квартал 2017 року, за 1 квартал 2018 року, за 2 квартал 2018 року, 3 квартал 2018 року, 4 квартал 2018 року до Західно-Донбаської ОДПІ з недостовірними даними.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надав суду клопотання про закриття провадження у справі, в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, вивчивши клопотання ОСОБА_1 , на підставі всебічного, повного і об`єктивного аналізу всіх доказів по справі в їх сукупності, у відповідності до ст. 252 КУпАП України, приходжу до висновку до такого.

Санкція ч.1 ст. 163-4 КУпАП України передбачає відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Відповідно до ст.246 КУпАП України, "порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України".

Згідно ст.254 КУпАП України, фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення протоколу про його вчинення уповноваженою на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах доходів і зборів, а також процедуру складання протоколів про адміністративні правопорушення визначено "Інструкцією з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення", затвердженою наказом Міністерства фінансів України 02.07.2016 року №566.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП України протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності

Відповідно до розділу II Інструкції №566, у разі неможливості складання Протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення Протокол складається в органі доходів і зборів. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до органу доходів і зборів для складання v та підписання Протоколу. У запрошенні зазначаються дата, час та місце складання Протоколу. Запрошення вважається належним чином врученим, якщо воно надіслано за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто такій особі.

У разі неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у визначений у запрошенні час складається акт довільної форми, який засвідчує факт такої неявки. Акт підписується не менш як трьома посадовими особами контролюючого органу та реєструється у журналі реєстрації актів, що засвідчують факт неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності

З аналізу наведених положень законодавства випливає, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, якщо ж особу неможливо виявити протокол складається в органі доходів і зборів, при * цьому особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до органу доходів і зборів належним чином. У разі неявки такої особи складається акт, який засвідчує факт такої неявки.

Як видно з матеріалів, витяг з акту виїзної планової перевірки від 09 липня 2019 №374/00/04-36-14-17/34063587, водночас протокол про адміністративне правопорушення №268/13-06 був складений 29 липня 2019 року. Враховуючи, що з моменту начебто виявлення правопорушення та водночас особи правопорушника 09 липня 2019 року (перевірка проводилась безпосередньо за місцезнаходженням TOB "Агро КМР" перевіряючими, зокрема і ОСОБА_2 , яка склала протокол, що зафіксовано в Акті в період з 10 червня 2019 року по 02 липня 2019 року) до моменту складання протоколу 29 липня 2019 року сплинув значний проміжок часу, а відповідно до вимог КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин. З моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, протокол №268/13-06 від 29 липня 2019 року є недопустимим доказом у справі.

Згідно з п.4 Розділу 2 Інструкції №566 зміст Протоколу повинен відповідати вимогам, викладеним у статті 256 КУпАП України. Відповідно до ст.256 КУпАП України, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються (окрім іншого) пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, у ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подавати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складанні протоколу, особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються права і обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП про що робиться відмітка у протоколі

Таким чином, в розумінні ст.256 КУпАП України, з метою дотримання прав особи, котра притягається до адміністративної відповідальності, визначених у ст.268 КУпАП України, така особа належним чином повинна бути повідомлена про час і місце складання протоколу з роз`ясненням їй права надавати пояснення та зауваження щодо його змісту. Власноручно викладені цією особою пояснення та зауваження додаються до протоколу, про що до нього вноситься відповідний запис із зазначенням кількості аркушів, на яких подано такі пояснення та/або зауваження. Однак Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області не виконано вимоги законодавства та не роз`яснено ОСОБА_3 його права та обов`язки. Протокол про адміністративне правопорушення не відповідає зазначеним вище вимогам закон.

Так, в порушення ст.254 КУпАП України копія протоколу ОСОБА_3 під розписку не вручена, в порушення ст.256 КУпАП України права і обов`язки, передбачені ст.268 КУпАП України, не роз`яснені, відсутній підпис особи, яка притягається до відповідальності, та пояснення щодо обставин адміністративного правопорушення. Запис проте, що особа відмовилася від підписання протоколу, відсутній. Протокол було складено за відсутності ОСОБА_4 , що призвело до грубого порушення його прав, закріплених у ст.268 КУпАП України, а відтак і основних засад порядку притягнення до адміністративної відповідальності, визначених ст.ст. 7, 245 КУпАП України.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП України "адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність".

Тобто, адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

КУпАП України визнає відсутність у діянні складу (сукупності суб`єктивних і об`єктивних ознак) адміністративного правопорушення як обставини, що виключає провадження у справах про адміністративні правопорушення. Це рівнозначно визнанню того, що діяння без таких ознак не є правопорушенням

КУпАП України в п.1 ч.1 ст.247 (обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення) визначає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

ОСОБА_1 призначений на посаду директора ТОВ "Агро КМР" з 12.06.2018 р. При цьому протокол про адміністративне правопорушення містить інформацію про начебто допущення ним порушень діючого законодавства у період, який не охоплюється часом перебування ним на посаді директора, а отже, й виключає саму можливість вчинення даних порушень

Так, посадова особа ГУ ДФС у Дніпропетровській області зазначила про вчинення ним цілої низки порушень, начебто допущених ним, як посадовою особою Товариства. Зокрема у протоколі зазначено, що "податкові розрахунки за II квартал 2017 року, за III квартал 2017 року, за IV квартал 2017 року, за І квартал 2018 року, за II квартал 2018 року, за III квартал 2018 року, за IV квартал 2018 року подано до Західно- Донбаської ОДПІ з недостовірними даними (при відображенні сум орендної плати з ознакою доходу 106, внесено реєстраційні номери облікових карток з помилками (неможливо ідентифікувати фізичних осіб)". Однак, не було враховано, що порушення, начебто вчинені протягом 2017 року, І квартал 2018 року, викладені у акті перевірки та зазначені у протоколі про адміністративні правопорушення, стосуються періоду, який передував даті призначення позивача на посаду директора, а отже взагалі не можуть бути підставою для притягнення даної особи до адміністративної відповідальності.

Як вказано вище, в період з 10.06.2019 р. по 02.07.2019 р. Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області, відповідно до наказу №2918-п від 20.05.2019 р., було проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ "Агро КМР" з питань дотримання податкового законодавства за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р., валютного - за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р., єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2018 р., про що складено Акт №374/00/04-36-14-17/34063587 від 09.07.2019 р. (далі по тексту - Акт перевірки), який є єдиною підставою та носієм інформації для складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно керівника ТОВ "Агро КМР" Кусана Клемана" та прийняття відносно ТОВ "Агро КМР" по тим же начебто порушенням податкових повідомлень-рішень Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, а саме податковим повідомленням-рішенням № від 15.08.2019 р. - за порушення п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України і зменшено розмір відємного значення суми ПДВ; податковим повідомленням-рішенням № від 15.08.2019 р. - за відсутність складення та/або реєстрації протягом граничного строку, передбаченого ст.201 Податкового кодексу України податкових накладних /розрахунків коригування; податковим повідомленням-рішенням № від 15.08.2019 р. - за встановлення порушення абзацу "б" п.176.2 ст.176 Податкового кодексу України, р.ІІІ Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб і сум утриманого з них податку, затвердженого наказом МФУ.

Також, відповідно до п. 56.1. ст. 56 ПКУ рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

В п.п.56.2, 56.3 ст.56 Податкового кодексу України передбачено, що у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення. Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

TOB "Агро КМР" не погодилось з висновками Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, викладеними в Акті №374/00/04-36-14-17/34063587 від 09.07.2019 р., та прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями Головного управління ДФС у Дніпропетровській області № від 15.08.2019 р., № від 15.08.2019 р., № від 15.08.2019 р., та оскаржило їх до контролюючого органу вищого рівня - Державної податкової служби України як правонаступника Державної фіскальної служби України

Враховуючи вищезазначене Товариством оскаржуються висновки Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, викладені в Акті №374/00/04-36-14-17/34063587 від 09.07.2019 р. і прийняті ГУ ДФС у Дніпропетровській області податкові повідомлення-рішення № від 15.08.2019 р., № від 15.08.2019 р., № від 15.08.2019 р.

Відповідно до п. 56.4 ст. 56 ПКУ під час процедури адміністративного оскарження обов`язок доведення того, що будь-яке нарахування, здійснене контролюючим органом у випадках, визначених цим Кодексом, або будь-яке інше рішення контролюючого органу є правомірним, покладається на контролюючий орган.

Пунктом 56.15 ст. 56 ПКУ передбачено, що протягом строку від дня подачі до контролюючого органу скарги до дня закінчення процедури адміністративного оскарження податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду у постанові від 19.04.2018 у справі №815/1071/16 - "висновки, викладені в акті перевірки щодо встановлення порушень платником податків, не є безумовно достовірними, оскільки є лише відображенням фактичних дій податкових інспекторів-ревізорів та їх особистої думки.

Думка, висловлена посадовими особами контролюючого органу в акті перевірки або довідках про проведення звірки, зокрема щодо реальності вчинених платником податків господарських операцій, повинна оцінюватися судами із урахуванням інших доказів у справі, предметом якої є податкові правопорушення, що обґрунтовуються контролюючим органом серед іншого висновками акту перевірки платника платків або актами перевірки його контрагентів. Відповідно, судове рішення щодо правомірності сум грошових зобов`язань, визначених контролюючим органом платнику податків, не може мотивуватися виключно даними акту перевірки цього платника податків або його контрагентів, або даними звірок, якщо ці дані обґрунтовано заперечуються платником податків та при цьому не підтверджені іншими доказами, зібраними у справі."

Виходячи з наведеного, до остаточного вирішення спору в порядку адміністративного (судового) оскарження між податковим органом і платником податку, складені працівниками податкового органу акт та відповідні податкові повідомлення-рішення відображають лише позицію однієї з сторін спору, а тому не можуть бути підставою для висновку про наявність в діях посадової особи платника податку вини в формі умислу або необережності, і відповідно бути підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.7 КУпАП, "ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способ».

Вищевказана стаття гарантує та закріплює дотримання законності посадовими особами при здійсненні адміністративного провадження, однак ревізор-інспектором грубо порушено вимоги ст.7 КУпАП, що вбачається у нижченаведених порушеннях норм діючого законодавства України.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-4 КУпАП України підлягає закриттю, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-4 КУпАП.

Керуючись ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ч.1 за ст. 163-4 КУпАП України закрити на підтсаві п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-4 КУпАП України.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст. 32 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя С.О. Тимченко

Постанова набрала чинності ______________2019 року.