ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/6237/19
Провадження № 3/210/2564/19
П О С Т А Н О В А

іменем України

"25" листопада 2019 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Сільченко В.Є.. розглянувши матеріал, які надійшли з Управління патрульної поліції в м. Кривому Розі Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Сільченко В.Є. 21 листопада 2019 року надійшов адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_1 після до оформлення.

Як встановлено з протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 301841, 16 жовтня 2019 року о 10 годині 25 хвилин знаходячись в АДРЕСА_2 Кривий АДРЕСА_3 Довгинцівському районі по вулиці Стрельнікова 5, громадянин ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законному розпорядженню поліцейського ОСОБА_2 . при виконанні ним службового обов`язків в охороні громадського порядку, а саме на неодноразову вимогу згідно ст.. 32 ЗУ «Про національну поліцію» не пред`явив документ, що посвідчує особу.

Так, на думку особи яка склала вказаний адміністративний протокол, громадянин ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачене ст. 185 КУпАП.

Особа, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання з`явився, з протоколом про адміністративне правопорушення не погодився, зазначив, що не проявляв злісної непокори до працівника поліції.

Статтею 185 КУпАП передбачена відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Так, злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського перешкоджає нормальній діяльності поліції, виконанню представниками влади своїх службових обов`язків по охороні суспільного порядку та забезпеченню суспільної безпеки.

Дане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов`язків. Тобто, виражається у відмові від обов`язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень чи вимог поліцейського, або ж в непокорі, що виявляється в зухвалій формі, яка свідчить про прояв явної зневаги до органів та осіб, які охороняють суспільний порядок. Відмова правопорушника проявляється в недвозначній формі словами, жестами, мовчанням та ін.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 26.06.1992 р. «Про за-стосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоро-в`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» відповідальність за ст. 185 КУпАП настає лише за дії, вчинені винним у зв`язку з виконанням працівником правоохоронного органу службових обов`язків. Злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції при виконанні службових обов`язків, оскільки вимога або розпорядження поліцейського це акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі та має бути законодавчо обґрунтованим.

Виходячи з диспозиції вказаної статті, для наявності в діях особи складу зазначеного правопорушення необхідна сукупність обов`язкових елементів, таких як перебування працівників поліції при виконанні службових обов`язків, законність розпорядження або вимоги поліцейського, злісна непокора.

В п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 26.06.1992 р. «Про застосу-вання судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гі-дність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» наголошено, що при розгляді справ про правопорушення, передбачені ст. ст. 185 і 1857 КУпАП, судді зобов`язані перевіряти правильність складення протоколу про адміністративне правопорушення, наявність пояснень осо-би, яка притягається до відповідальності, та свідків правопорушення, даних, що характеризують цю особу, зокрема, чи притягалась вона раніше до адміністративної відповідальності протягом року.

Звернуто увагу суддів на необхідність суворого додержання вимог ст. ст. 245, 280 та 283 КУпАП, які зобов`язують до всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, до встановлення обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, до визначення розміру заподіяної шкоди та перевірки інших обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, а також вимагають відображення цих обставин у постанові.

У мотивувальній частині постанови, поряд з поясненням притягнутої до відповідальності особи, необхідно наводити пояснення свідків, потерпілих, інші докази, що були досліджені у справі і покладені в основу прийнятого рішення.

Натомість у матеріалах справи про адміністративне правопорушення, так і в протоколі про адміністративне правопорушення серії АА №301841 від 16 жовтня 2019 року відсутні будь-які дані про свідків (понятих) з місця події.

Суд констатує, що в даному випадку співробітники поліції взагалі не залучили свідків (понятих), які були очевидцями подій, що не відображено в протоколах про адміністративні правопорушення.

Суд вважає, що рапорт поліцейського взводу №2 роти №1 батальйону №2 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержанта поліції Лахтіянова Я.С., як доказ винуватості ОСОБА_1 , не може бути прийнятий до уваги, оскільки рапорт є внутрішнім документом правоохоронного органу та не є поясненнями цієї особи по справі.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення та іншими процесуальними документами і зокрема висновком експерта.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно з приписами ст. 280 КУпАП серед іншого при розгляді справи про адміністративне правопорушення слід з`ясувати обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, зі складу адміністративного правопорушення встановлено, що водій ОСОБА_1 вчинив злісну непокору працівнику поліції, яка виразилась у відмові пред`явлення водійського посвідчення.

Між тим за вказані дії, керування транспортним засобом особою, яка не має відповідних документів на право керування таким транспортним засобом або не пред`явила їх для перевірки, або стосовно якої встановлено тимчасове обмеження у праві керування транспортними засобами передбачена відповідальність ст. 126 КУпАП.

Після дооформлення протоколу, працівниками поліції надана копія постанови серії ЕАК №1629636 від 16.10.2019 року з якої встановлено, що ОСОБА_1 16 жовтня 2019 року не пред`явив на законну вимогу працівника поліції посвідчення водія, чим порушив п. 2.1а ПДР України та в результаті чого на останнього накладено штраф у розмірі 425 грн.

В ст. 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості.

В розумінні ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зазначені в ній порушення (правила поведінки) регламентуються в Правилах дорожнього руху України.

Зокрема в пункті 2.1 (а) ПДР України визначено, що водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії.

Крім того, в пункті 2.1 (б) ПДР України визначено, що водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі реєстраційний документ на транспортний засіб (для транспортних засобів Збройних Сил, Національної гвардії, Держприкордонслужби, Держспецтрансслужби, Держспецзв`язку, Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - технічний талон).

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 126 КУпАП відповідальність настає за керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`явила для перевірки посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб, а також поліса (договору) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страхового сертифіката «Зелена картка»).

Об`єктом правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 126 КУпАП, є встановлений порядок отримання права керування транспортним засобом, а також суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Об`єктивна сторона передбаченого ч. 1 ст. 126 КУпАП, щодо нашої ситуації, є керування особою транспортним засобом, яка не має при собі або не пред`явила для перевірки посвідчення водія відповідної категорії та реєстраційний документ на транспортний засіб.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КУпАП прямий умисел.

В судовому засіданні ОСОБА_1 не заперечував свою провину у вчиненні дій передбачених ст. 126 КУпАП, натомість зазначив, що жодної непокори до працівників поліції не вивляв.

Отже, враховуючи наявність постанови про накладення адімінстративного стягнення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 126 КУпАП та враховуючи, що згідно зі ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення суд не вбачає у діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, провадження в справі підлягає закриттю.

Згідно до ст. 7 КУПАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7,185,247, 280, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 185 КУпАП закрити у зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення, до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подання скарги через Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу.

Суддя: В. Є. Сільченко