Справа №: 700/1120/19
Провадження № 3/700/251/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2019 року Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Бесараб Н.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, жительки АДРЕСА_1 , працюючої головним бухгалтером КП «Водо-канал», до адміністративної відповідальності не притягувалася, у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Лисянського районного суду Черкаської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-2 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №18/23-00-53-04 від 23.10.2019 року, ОСОБА_1 несвоєчасно подала платіжне доручення на перерахування податкового зобов`язання по податку на додану вартість за серпень 2019 року по строку сплати 30.09.2019 року у сумі 11824, 39 грн. Платіжні доручення подані у жовтні 2019 року. Своїми діями порушила вимоги п.57.1 ст.57 та п.203.2 ст.203 Податкового кодексу України» та вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що відповідно податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2019 року було відображено податкове зобов`язання на суму 22339 грн. Ці кошти необхідно було сплатити до 30.09.2019 року, якщо немає податкового кредиту. Однак у ІІ розділі звіту податкового кредиту за серпень 2019 року відсутня сума, хоча фактично сума податкового кредиту складала 12729,29 грн., тобто до бюджету необхідно було сплатити 9610 грн, замість сплаченого станом на 30.09.2019 року - 10515 грн. Зазначила, що податкові накладні були зареєстровані 24 вересня 2019 року, а повинні реєструватися до 20 числа кожного місяця наступного за звітним. Тому вважає дії посадових осіб ДФС щодо невчасної реєстрації податкових накладних навмисними, з метою стягнення з виробничих організацій додаткових коштів до бюджету. На момент сплати податкових зобов`язань на розрахунковому рахунку КП «Водо-канал» були відстуні обігові кошти, щоб у повній мірі сплатити податкові зобов`язання за серпень 2019 року.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 163-2 КУпАП неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), - тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За результатами проведеної звірки (перевірки) щодо неподання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів) КП "ВОДО-КАНАЛ" з питань своєчасності сплати узгодженого податкового зобов`язання по податку на додану вартість за а липень 2019 року, про що складено акт від 11 жовтня

2019 року №168/23-00-50-04-007/32089853, ГУ ДПС у Черкаській області виявлено порушення приписів Податкового кодексу України.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

У матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б спростовували пояснення ОСОБА_1 . Натомість на підтвердження цих пояснень ОСОБА_1 надала суду докази вчасної подачі платіжних доручень. Суд звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні докази, які б вказували на те, що саме даною особою було несвоєчасно подано такі платіжні доручення.

Отже, адміністративні матеріали не містять належних і допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства").

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року

№ 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, в тому числі і закріпленій в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Такі роз`яснення містяться і в ч. 2 п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року № 9 "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя", а саме визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Однією з обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що в адміністративних матеріалах відсутні належні та допустимі докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого

ч.1 ст.163-2 КУпАП, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 163-2, 221, 247, 280, 283 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-2 КУпАП - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова протягом десяти днів з дня винесення може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Лисянський районий суд Черкаської області.

Суддя - Н.В. Бесараб