Справа № 521/4814/19
Номер провадження 3/521/2484/19
П О С Т А Н О В А

30 травня 2019 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду м. Одеси Крижановський О.В. за участю:

секретаря - Савельєвої М.Ю.,

прокурора - Полякова Р.,

особи, щодо якої складено протокол ОСОБА_1 .,

розглянувши справу про адміністративні правопорушення, які надійшли з відділу протидії організованим формам злочинності в сфері економіки Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України передбачених ч.2 ст. 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 виданий Маиколаївським РВ ГУМВС України в Одеській обалсті від 09.02.1998 року, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В :

В протоколах про адміністративні правопорушення, які були складені 20.03.2019 року та 16.04.2019 року оперуповноваженим відділу протидії організованим формам злочинності в сфері економіки Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Мандажи І., вказано, що ОСОБА_1 , будучи начальником 7 ДЧСПТ 6 ДПРЗ ГУ ДСНС України в Одеській області, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції (НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Статтею 278 КУпАП визначено, що під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення, суддя повинен перевірити, чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у справі, про час, місце і день її розгляду, чи витребувано необхідні додаткові матеріали та інше.

Згідно з положеннями ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції», НАЗК є спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції та центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Як визначено п. 1 ч. 1 ст. 48 Закону України «Про запобігання корупції», НАЗК проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такий вид контролю - щодо своєчасності подання.

Порядок встановлення своєчасності подання декларацій визначений положеннями ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції». Так, юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти НАЗК про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, НАЗК письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації і одночасно письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику юридичної особи публічного права про факт неподання декларації суб`єктом декларування.

Крім того, механізм проведення НАЗК контролю визначений рішенням НАЗК № 56 від 10.02.2017 р., яким затверджено «Порядок проведення контролю та повної перевірки декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13.02.2017 р. за № 201/30069).

Також, рішенням НАЗК № 1375 від 08.12.2017 р. № 1375 затверджено Роз`яснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» (стосовно необхідності попереднього встановлення фактів порушення антикорупційного законодавства, для порушення кримінального провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 366-1, 368-2 КК України). Хоча Роз`яснення НАЗК не охоплює питань механізму притягнення осіб до відповідальності за передбачені ст. 172-6 КУпАП правопорушення, разом з тим на підставі аналізу чинного законодавства та практики Європейського суду з прав людини НАЗК визначило:

- основним джерелом обставин, які свідчать про декларування недостовірної інформації чи незаконне збагачення можуть бути лише висновки, викладені в рішенні НАЗК за результатами повної перевірки декларації, які не є автоматичним підтвердженням вчинення особою кримінального правопорушення.

Оскільки повна перевірка декларацій шляхом перевірки правильності та повноти заповнення, логічного і арифметичного контролю є виключною компетенцією НАЗК, то і інший вид контролю - контроль за своєчасністю подання декларацій, теж відноситься до компетенції НАЗК (відповідно до ст.ст. 48-50 Закону України «Про запобігання корупції»).

Протокол про адміністративне правопорушення повинен містити достатні об`єктивні дані, які дійсно свідчать про ознаки конкретного правопорушення. Об`єктивними такі дані можуть бути лише у зв`язку з їх виявленням та встановленням компетентним державним органом в установленому законом порядку. Вкладені в постанові вище норми законодавства дають підстави для висновку, що таким порядком перед початком перевірки щодо адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, є здійснення НАЗК контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування, встановлення за результатами такої перевірки факту порушення антикорупційного законодавства, а також відображення цього факту у відповідному рішенні НАЗК.

Таким чином, початку перевірки органом Національної поліції, збиранню ним доказів і складенню протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, повинно передувати отримання у встановленому законом порядку висновків НАЗК як єдиного суб`єкта, уповноваженого державою на здійснення контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування.

Вказаний висновок суду не протирічить інформації, викладеній в листі НАЗК до Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 06.02.2019 р. № 44-01/8418/19 (доданий до протоколу) про те, що уповноважені органи Національної поліції мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 172-4 172-9 КУпАП, та збирати необхідні докази.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що не визнає свою вину у вчиненні вказаних у протоколі адміністративних правопорушеннях. Також, просив закрити справу за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Прокурор заперечував та просив визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення.

Заслухавши доводи сторін і дослідивши документи, додані до протоколу про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Ст. 8 КУпАП визначено, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Положеннями ст. 280 КУпАП регламентовано, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до наданих до суду матеріалів справи, було встановлено, що дадатки не завірені належним чином, а саме в протоколі №302.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд вважає, що вона підлягає поверненню на доопрацювання, оскільки до матеріалів справи не додано відомостей, коли саме виявлено вказане правопорушення, оскільки доводи особи, яка складала протокол та твердження про те, що, на його думку, датою виявлення даного порушення є дата складання протоколу про адміністративне правопорушення, суд не бере до уваги, та оцінює як такі, що не мають під собою законодавчого обґрунтування. Національне агентство з питань запобігання корупції як спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції уповноважене відповідно до ст. 255 КУпАПскладати протоколи про адміністративні правопорушення заст. 172-6 КУпАП та застосовувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення, в тому числі пов`язані з корупцією, тому, саме з дати виявлення Національним агентством факту несвоєчасного подання особою декларації має відсліковуватись строк накладення адміністративного стягнення за вчинення даного порушення, який продовженню чи поновленню не підлягає, або з дати отримання повідомлення уповноваженим органом на складання протоколів за повідомленням НАЗК.

З наданих матеріалів справи неможливо встановити момент виявлення інкримінованого правопорушення,оскільки органом, що складав протокол не надано жодних відомостей на підтвердження зазначеної обставини. Таким чином, вважаю, що матеріали справи за протоколами про адміністративне правопорушення №221 та №302 слід повернути для належного оформлення до Управління захисту економіки в Одеській області. Керуючись ст. 256 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-18 КУпАП повернути до відділу протидії організованим формам злочинності в сфері економіки Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Крижановський О.В.