Тростянецький районний суд
справа № 147/781/19
номер провадження № 3/147/280/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2019 року суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Дудіков А.В., при секретарі Чудак Г.І., за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріал, який надійшов від Тростянецького ВП Бершадського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП надійшли до Тростянецького районного суду Вінницької області з Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області 17.07.2019 р. В результаті автоматичного розподілу справа зареєстрована за №147/781/19, номер провадження 3/147/280/19.

Також, 17.07.2019 р. до Тростянецького районного суду Вінницької області з Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП. В результаті автоматичного розподілу справа зареєстрована за № 147/782/19, номер провадження 3/147/281/19.

З огляду на викладене, суд вважає, за необхідне об`єднати вищевказані адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП та ст. 185 КУпАП в одне провадження, присвоївши єдиний номер 147/781/19 та номер провадження 3/147/280/19.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР №429481 від 24.06.2019р., 23.06.2019 року о 21.00 год. ОСОБА_1 по вул АДРЕСА_2 Спортивна в смт. Тростянець, перебуваючи у п`яному вигляді (по зовнішніх ознаках) виражався нецензурною лайкою до громадян, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Також, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ГР №429482 від 24.06.2019р., 23.06.2019 року близько 22.30 год. в смт. Тростянець по вул. Спортивна, ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законній вимозі працівника поліції, а саме не припинив вчинення протиправних дій, шарпав за формений одяг і намагався втекти, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 своєї вини у вчиненні даних правопорушень не визнав. Суду пояснив, що 23.06.2019 р. йшов до своєї знайомої на день народження. По дорозі зустрів ОСОБА_3 , привітався з нею, однак вона у нецензурній формі відповіла йому. ОСОБА_1 відповів їй, що так говорити не можна та наніс їй ляпасу, після чого ОСОБА_3 подзвонила до свого чоловіка та почала йти в сторону дома. ОСОБА_1 розвернувся і пішов за нею, пройшовши десь 50 метрів, до нього вискочив її чоловік і почав його бити. Сусіди це все бачили. Коли повертався додому, хотів пройти мимо сусідів, однак до нього підійшли особи, які також почали його бити. Потім він пішов до дому та подзвонив у поліцію, але поліцейські не приїхали. Через деякий час знову подзвонив на 102, де йому повідомили, що наряд виїхав. Вийшовши з дому на вулицю, побачив працівників поліції, які сиділи і пили з тими особами, які його били. Повернувшись додому він знову подзвонив на 102. Приїхала ДПС з автоматами та почали запитувати, що сталося. Потім вибігли працівники поліції, які приїхали в першій машині і почали бити його в обличчя, одягнули наручники і посадили в службовий автомобіль. Вважає, що працівники поліції незаконно склали протоколи про адміністративні правопорушення відносно нього.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідальність за ст. 173 КУпАП передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідальність за ст. 185 КУпАП передбачена за вчинення злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Отже, необхідною умовою для застосування до порушника відповідальності, передбаченої вищевказаними статтями, є, зокрема, наявність доказів, які б безпосередньо свідчили про порушення викладених вище вимог.

ОСОБА_1 категорично заперечує вчинення ним даних правопорушень

За змістом ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи записів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як вбачається з протоколів про адміністративні правопорушення, 23.06.2019р о 21.00 год. ОСОБА_1 по вул АДРЕСА_2 Спортивна в смт. Тростянець, перебуваючи у п`яному вигляді (по зовнішніх ознаках) виражався нецензурною лайкою до громадян, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Також, вчинив злісну непокору законній вимозі працівника поліції, а саме не припинив вчинення протиправних дій, шарпав за формений одяг і намагався втекти.

Відповідно до пункту 15 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015р. №1376, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 р. за №1496/27941, до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

У письмових поясненнях ОСОБА_4 вказує, що 23.06.2019р. близько 21:00 год. по вул. Спортивній бачив що між двома чоловіками виник конфлікт, після чого між ними виникла бійка. Він розборонив їх, в результаті чого один із них вдарив його. Після чого він викликав працівників поліції.

ОСОБА_5 у письмових поясненнях вказав, що 23.06.2019р. близько 21:00 год. знаходився в гостях по вул. Спортивній, в цей час він почув якийсь галас. Вийшовши на вулицю, побачив молоду жінку з двома дітьми і вона кричала, що її побив сусід ОСОБА_6 . Далі підбіг її чоловік і заступився за дружину, між ними виникла суперечка, яку розборонив ОСОБА_4 Далі ОСОБА_7 забіг до себе на подвір`я. ОСОБА_7 постійно виражався нецензурними словами в адрес громадян.

Згідно письмових поясненнях ОСОБА_8 , 23.06.2019р. близько 21:00 год. до нього зателефонувала дружина і сказала, що її сусід ОСОБА_7 вдарив її в обличчя. Після чого він побіг до дружини, де також був ОСОБА_7 і між ними виникла бійка, після чого їх розборонили. В подальшому він з дружиною пішов до дому.

У письмових поясненнях ОСОБА_3 вказує, що 23.06.2019р. близько 21:00 год. по вул. Спортивна вона зустріла ОСОБА_9 , який перебував в п`яному вигляді, який почав виражатися нецензурною лайкою, ображав її гідність. Після чого він підійшов до неї та вдарив її по обличчю, відштовхнув, після чого вона впала. Потім підбіг її чоловік, і в них виникла сутичка. В цей час підбіг сусід і почав розбороняти. Після чого вона з чоловіком пішла до дому.

У проколі вказано, що до нього додається пояснення, довідка, висновок. Однак у протоколі не вказано які саме та чиї пояснення додаються до нього.

Рапорти начальника СРПП №2 Тростянецького ВП Ярового М.В. та начальника СКП Тростянецького ВП Бондарчука В.О. є ідентичними та не узгоджується з письмовими поясненнями вищезазначених осіб, а тому до них суд ставиться критично.

Суд звертає увагу, що об`єктивними доказами у встановленому законом порядку може бути отримання показань від свідків або відео запис події, оскільки головним завданням відеозапису є саме фіксування фактів та доказів, які засвідчують факт правопорушення.

Також згідно з вимогами ст.ст. 31, 40 Закону України «Про Національну поліцію», наказом Департаменту патрульної поліції НПУ від 03.02.2016 № 100, яким затверджено «Інструкцію про порядок зберігання, видачі, приймання, використання нагрудних відеокамер (відеореєстраторів) працівниками патрульної поліції та доступ відеозаписів з них» та наказу Департаменту патрульної поліції НПУ «Про порядок зберігання, використання відеозапису та відео реєстраторів патрульних» від 24.11.2015 № 14/1 чітко регламентують, що кожному патрульному поліцейському видається нагрудна відеокамера, а також вказується коли поліцейський повинен її обов`язково вмикати.

Однак до адміністративних матеріалів не долучено відеозапис, також у протоколах відсутні відомості про те, що правопорушення зафіксовано на бодікамери.

Відповідно до положень статті 173 КУпАП дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на громадський порядок. Поняття «дрібне хуліганство» - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе приставання до громадян та інші подібні дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, якщо вони за своїм характером не тягнуть застосування заходів кримінального покарання. Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу; особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства.

Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян.

Як слідує з пояснень ОСОБА_1 конфлікт між ним та ОСОБА_3 виник на ґрунті неприязних стосунків.

Досліджуючи протокол від 24.06.2019 р. встановлено, що у ньому зазначені поняті ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , однак пояснення в останніх відібрані не були, а тому відсутні докази на підтвердження обставини, викладених працівником поліції в протоколі.

Окрім того у протоколі не вказано свідки, у графі свідки зазначено «пояснення».

Також, пояснення ОСОБА_1 , надані в судовому засіданні, не узгоджується з поясненнями осіб, які додані до матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

У відповідності до ст. 280 КУпАП, обставинами, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зокрема, є: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Отже, сам лише факт висловлювання особою нецензурної лайки без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення.

З огляду на вищевикладене, будь-яких об`єктивних даних, що ОСОБА_1 порушував громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП матеріали справи не містять, а тому підстави для притягнення останнього до адміністративної відповідальності за вказаною статтею, відсутні.

Також, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП 429482 не конкретизовано суть адміністративного правопорушення, в розумінні диспозиції ст. 185 КУпАП, оскільки не вказано якому саме законному розпорядженню або вимозі працівника поліції ОСОБА_1 виявив злісну непокору та у зв`язку з чим така вимога була висловлена йому.

Згідно п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.09.1992 року № 8 «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність судів і працівників правоохоронних органів» злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок. Зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення дії, не можуть бути кваліфіковані як злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, оскільки у протоколі вказано, що ОСОБА_1 не припиняв вчиняти протиправні дії та намагався втекти.

Разом з тим, ст. 185 КУпАП відноситься до глави 14 КУпАП "Адміністративні правопорушення, що посягають на громадський порядок і громадську безпеку" і відповідальність за нею настає не за всяке невиконання законних вимог працівника поліції, а лише за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення не містить всіх необхідних даних об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року, та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

З урахуванням наведеного, з точки зору достатності доказів, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять тієї сукупності доказів, яка б усунула обґрунтований сумнів щодо доведеності наявності в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 та ст. 185 КУпАП.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до Рішення Конституційного суду України, від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010, Конституційний принцип правової держави передбачає встановлення правопорядку, який повинен гарантувати кожному утвердження і забезпечення прав і свобод людини (статті 1, 3, частина друга статті 19 Основного Закону України). Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: права і свободи людини і громадянина, закріплені в Конституції, не є вичерпними; конституційні права і свободи не можуть бути скасовані; при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод (стаття 22); громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом (частина перша статті 24); юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (частина друга статті 61); обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62); конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України (частина перша статті 64).

Конституційний Суд України на підставі наведеного дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З огляду на встановлені під час судового розгляду справи обставини, з урахуванням положень, викладених у рішенні Європейського суду з прав людини від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії», відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутності сторони обвинувачення у справах про адміністративне правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд, за відсутності достатніх та переконливих доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень за обставин, викладених у протоколах про адміністративні правопорушення, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та ст. 185 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 185, 247 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. ст. 173, 185 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. ст. 173, 185 КУпАП.

Постанова суду може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя: