ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" липня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: судді - Божко В.В., за участю прокурора Гладуна Д.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Харківській області Національної поліції Українипро притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи: НОМЕР_1 ), громадянина України, працюючого на посаді депутата Харківської обласної ради, зареєстрованого та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ч. 2 ст. 1726 КУпАП,-
19.06.2019 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло 9 протоколів № 424, 425, 423, 422, 426, 427, 428, 429, 430 складені 13.06.2019 старшим оперуповноваженим УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Чериченком Е.Є. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст. 172-6 КУпАП.
При об`єднанні матеріалів, суд виходив з положень ст. 36, 245, 268, 277, 278, 280, 283 КУпАП, зважаючи на необхідність дотримання принципу розумної процесуальної економії, оскільки протоколи складено відносно однієї й тієї ж особи, вважаючи їх спільний розгляд цілком відповідатиме завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення та сприятиме своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванню обставин, вирішенню справ в точній відповідності з законом.
ОСОБА_1 , будучи депутатом Харківської обласної ради, 24 липня 2018 року, 06 липня 2018 року, 09 серпня 2018 року, 20 серпня 2018 року, 19 вересня 2018 року, 22 вересня 2018 року, 31 жовтня 2018 року не подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані до НАЗК у десятиденний строк, чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-6 КУпАП, а саме 24 липня 2018 року, 06 липня 2018 року, 09 серпня 2018 року, 20 серпня 2018 року, 31 жовтня 2018 року набув права власності на земельні ділянки, вартість яких складає сумарно 925 054,00 грн. та 19 вересня 2018 року, 22 вересня 2018 року отримав дохід у розмірі сумарно 220 204 грн., що перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (станом на 01.01.2018-прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1762 гривень) та порушив вимогу ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції», тобто не подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані до НАЗК у десятиденний строк.
ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину визнав в повному об`ємі і щиро розкаявся.
Прокурор в судовому засіданні вважав вину ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 1726 КУпАП доведеною повністю на підставі наявних в матеріалах справи доказів та просив призначити адміністративне стягнення у межах санкції ч. 2 ст. 1726 КУпАП.
Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши адміністративний матеріал, встановив наступні факти.
Згідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.
У відповідності до ст.1 Закону №1700-VII визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Відповідно до ч.1 ст. 65 Закону №1700-VII за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в ч.1 ст.3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.
Згідно з підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону №1700-VII, суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону є народні депутати України, депутати Верховної Ради АРК, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.
Відповідно до абз. 14 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єкти декларування-особи, зазначені у п.1 пп. «а» і «в» п.2, п.4 та 5 ч.1 ст.3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.
Рішенням НАЗК від 10.06.2016 року №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування розпочала свою роботу в два етапи:

1) перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування:

щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці;

декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

2) другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Також, відповідно до пп.14.1.54 п.14.1 ст.14 Податкового Кодексу України дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді: е) спадщини, подарунків, виграшів, призів .

Так, на підставі договорів міни (обміну) земельних ділянок №699 від 24.07.2018 року; №632 від 06.07.2018 року; №631 від 06.07.2018 року; №698 від 24.07.2018 року; №766 від 09.08.2018 року; №796 від 20.08.2018 року; №744 від 31.10.2018 року, ОСОБА_1 набув права власності на земельні ділянки, кадастрові номери яких: НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 ; НОМЕР_6 ; НОМЕР_7 ; НОМЕР_8 . Оціночна вартість яких складає 925 054,00 грн.

Крім того, згідно з витягу державного реєстру прав на нерухоме майно ОСОБА_1 набув права власності на земельні ділянки на підставі свідоцтв про право на спадщину №823 від 15.09.2018 року; № 862 від 21.09.2018 року, кадастрові номери яких: НОМЕР_9 ; НОМЕР_10 , у розмірі сумарно 220 204 грн.,

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Враховуючи, що вартість набутого майна перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, ОСОБА_1 на виконання вимог ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язаний був в десятиденний термін з моменту набуття такого права подати письмове повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Порядок інформування НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджено рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089. Відповідно до п.6 розділу II зазначеного Порядку, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Суб`єкти декларування подають зазначені документи через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті після реєстрації в Реєстрі.

В порушення зазначеного порядку ОСОБА_1 не подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, про що свідчить відсутність зазначених повідомлень в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 в порушення ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», не подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Виходячи зі змісту визначення терміну «правопорушення, пов`язане з корупцією», яке викладено в ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», а також змісту гіпотези ч.2 ст.172-6 КУпАП - наявність умисної форми вини не є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони даного правопорушення.

Відповідно до ст.11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Згідно з ч. 2 ст. 1726 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1726 КУпАП, що підтверджене зібраними по справі доказами, а саме: протоколами про адміністративне правопорушення №422, №423, №424, №425, №426, №427, №428, №429, №430 від 13.06.2019 року; копіями договорів міни №699 від 24.07.2018 року; №632 від 06.07.2018 року; №631 від 06.07.2018 року; №698 від 24.07.2018 року; №766 від 09.08.2018 року; №796 від 20.08.2018 року; №744 від 31.10.2018 року; копіями свідоцтв про право на спадщину, копіями витягів з державного реєстру прав на нерухоме майно №138738190, №138234340, №131969140, №130045058, №130023122, №131978986, №133782827, №134993730, № НОМЕР_11 , поясненнями ОСОБА_1 , копіями WEB сторінок http://www.oblrada.kharkov.ua/, https://public.nazk.gov.ua/.

Статтею 68 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад вказаного правопорушення є формальним, тобто таким, який не передбачає наслідків як обов`язкового елементу об`єктивної сторони, в той час як обов`язковим елементом об`єктивної сторони формального складу завжди є діяння.

При обранні виду адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 суд враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 34 КУпАП обставина, що пом`якшує відповідальність правопорушника є його щире розкаяння.

Обтяжуючих відповідальність обставин, передбачених ст. 35 КУпАП, не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь вини, обставини справи, та те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, з метою дотримання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов до висновку, що необхідним та достатнім є вид адміністративного стягнення у вигляді накладення штрафу.

У відповідності зі ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та в порядку ст. 40-1 КУпАП, суд стягує з правопорушника на користь держави судовий збір.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 33, 34, 35, ч.2 ст. 1726 КУпАП, ст. 68, 129 Конституції України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у здійсненні правопорушення передбаченого ч.2 ст. 1726 КУпАП і піддати адміністративному стягненню у вигляді штрафу у розмірі 3400 (три тисячі чотириста) грн. на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Постанова може бути оскаржена до Харківського Апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з моменту її винесення.

Постанова набирає чинність після закінчення 10-ти денного строку на її оскарження, та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

СУДДЯ