Справа № 359/6004/19
Провадження № 3/359/2149/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

5 липня 2019 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., за участю представника митниці Захарова А.О., представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвоката Константина В.М., перекладача Аль-Озон Т.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина Сирії ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Алеппо, Сирія, постійно проживає: АДРЕСА_1 . АДРЕСА_2 0598), працює: фірма «VEGETATIVE», менеджер, ОСОБА_3 , паспорт громадянина Сирії № НОМЕР_1 , виданий 17.01.2018 р., орган, що видав, -

в с т а н о в и в :

26.05.2019 р. о 19 год. 00 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» громадянин Сирії ОСОБА_4 ALZOUN ОСОБА_5 , що прилетів до України з Туреччини, м. Стамбул, літаком авіакомпанії «МАУ», рейсом 714, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення.

«Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018р. «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину Сирії ОСОБА_2 , який самостійно обрав спосіб проходження митного контролю «зелений коридор», було задано запитання, після перетину ним «зеленої лінії», щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має приблизно 7 000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю), пасажиром було видано готівку в розмірі: 34 000 доларів США, що знаходилась: 6 800 доларів США у кишені брюк, одягнених на пасажирі та 27 200 доларів США у відкритому паперовому конверті, що лежав в одному з відділень дорожньої сумки пасажира (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянин громадянин Сирії ОСОБА_2 , вказана валюта належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю зеленим коридором, де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, яка є меншою еквіваленту 10 000 Євро.

З виявленої суми пасажиру було пропущено: 11 100 доларів США (еквівалент 9 965 євро згідно курсу НБУ на 26.05.2019).

За протоколом про порушення митних правил вилучено 22 900 доларів США. Готівка була перерахована в службовому приміщенні митниці в присутності пасажира.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався та для декларування готівкових коштів на «червоний коридор» не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Сирії ОСОБА_2 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Сирії ОСОБА_2 , який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» та Постанови Правління НБУ №5 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Даний протокол складено на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль».

У зв`язку з цим працівниками митниці 26.05.2019 р., складено протокол про порушення митних правил № 0249/12500/19, один примірник якого вручено під підпис громадянину ОСОБА_2 , і в якому було зазначено про час та місце розгляду справи про порушення митних правил.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом про порушення митних правил № 0249/12500/19 вилучено:

- Долари США, згідно курсу НБУ на 26.05.2019р. за 100 доларів США 2633-5723 гривень, кількість 22 900, вартість 603 088-06 грн.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі, - не встановлено.

У судовому засіданні представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_6 , пояснив, що вилученні у громадянина Сирії ОСОБА_7 валютні цінності мають законне походження, вказані грошові кошти останній отримав від продажу своєї нерухомості у ОСОБА_8 . Вказані грошові кошти, отримані від продажу єдиного нерухомого майна в ОСОБА_8 , ОСОБА_7 планував витратити на придбання житла в Україні для своєї багатодітної родини, оскільки свого помешкання вони не мають, і змушені орендувати житло, постійно переїжджаючи з одної квартири в іншу, з одного населеного пункту до іншого. Громадянин Сирії ОСОБА_7 одружений на громадянці України ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Громадянин Сирії ОСОБА_7 та громадянка України ОСОБА_10 мають четверо спільних малолітніх дітей: ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_14 Газель ІНФОРМАЦІЯ_5 , які повністю разом із дружиною перебувають на утримані ОСОБА_7 , оскільки дружина не може працевлаштуватися у зв`язку з необхідністю постійного догляду за дітьми. Вказана в протоколі ситуація склалася через необізнаність ОСОБА_7 із правилами митного контролю, що діють в Україні щодо провезення валютних коштів, адже таку суму грошових коштів перевозив вперше в житті, за для вирішення житло побутових умов своєї великої сімї. Порушувати правила митного контролю України у ОСОБА_7 не було будь-якого наміру, оскільки на прохання працівників митниці добровільно показав наявні в нього грошові кошти. Правопорушення вчинено з необізнаності, в матеріалах справи відомості, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, предмет правопорушення не підлягає обкладенню митними платежами чи іншими податками та зборами, а порушення митних правил полягає лише в тому, що предмет не було письмово задекларовано порушником, і жодних інших негативних наслідків порушення не настало - державі не завдано майнової шкоди, збитків у вигляді не сплати митних платежів. З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даній ситуації, що склалася є порушенням положень ст.1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина ОСОБА_7 та його багатодітної родини, на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього та його сім`ю «індивідуальний надмірний тягар». Таким чином, враховуючи вищевикладене, вважає за можливе призначити адміністративне стягнення ОСОБА_7 у вигляді штрафу, а вилучену валюту повернути ОСОБА_7 .

Представник митниці Захаров ОСОБА_15 у судовому засіданні протокол підтримав, та зазначив, що громадянин Сирії ОСОБА_2 скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв`язку з чим просив застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя, заслухавши думку представника митниці, представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Сирії ОСОБА_2 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Так, громадянин ОСОБА_2 обрав вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення "зелений коридор", а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до п. 5 Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей", затвердженого постановою Правління НБУ № 3 від 02.01.2019 року фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу.

При цьому у п. 6 вказаного Положення закріплено, що фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

У п. 2 розділу V Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 671 від 03.08.2018 року, закріплено, що перетин громадянином зеленої лінії, яка позначає початок "зеленого коридору", вказує, що для проходження митного контролю ним обрано "зелений коридор", і декларування здійснюється шляхом вчинення дій.

Таким чином, із зазначених норм слідує, що відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю "зеленим коридором", - з моменту перетину останнім "зеленої лінії", що позначає початок "зеленого коридору".

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Сирії MOHAMED ОСОБА_16 перетнув "зелену лінію", що свідчить про те, що він самостійно обрав канал "зелений коридор" для проходження митного контролю, таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Так, вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується, дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил № 0249/12500/19 від 26.05.2019 р. (а.с.2-6), доповідною запискою (а.с.7-9), протоколом опитування в справі про порушення митних правил (а.с.10-12), актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № 168 (а.с.13), довідкою про курс іноземних валют, встановлені НБУ станом на 26.05.2019 року (а.с.18), рахунком еквіваленту євро щодо доларів США (а.с.19), переліком іноземної валюти затриманої по протоколу про ПМП (а.с.20-23), запитом на отримання довідки (а.с.24), довідкою про витрати (а.с.25), розрахунком сум витрат, понесених Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил (а.с.26), описом предметів (а.с.27-28), актом прийому-передачі матеріалів справи про порушення митних правил та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Крім того, згідно з ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 ЗУ "Про міжнародні договори" від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "Про захист прав людини і основоположних свобод", а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Згідно з Статтею 1 Протоколу N 1 до даної Конвенції, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Перша і найбільш важлива вимога зазначеної правової норми полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на повагу до власності має бути законним. Також передбачається, що держава уповноважена здійснювати контроль за використанням власності шляхом забезпечення виконання законів. З аналізу застосування зазначеної норми випливає, що положення даної статті містять три окремі правила. Перше правило має загальний характер, проголошує принцип мирного володіння майном, друге стосується позбавлення майна і визначає певні умови для визнання втручання у власність правомірним, а третє визнає за державами право контролювати використання майна за наявності певних умов для цього.

Згадані правила не застосовуються окремо, тлумачаться в контексті загального принципу першого правила, але друге та третє стосуються найважливіших суверенних повноважень держави: права вилучати власність у суспільних (громадських) інтересах; права регулювати використання власності; права встановлювати систему оподаткування.

Згідно до практики ЄСПЛ, на підставі висновків у його рішеннях для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Протоколу до Конвенції.

Правопорушення, яке вчинив громадянин Сирії ОСОБА_2 полягало у переміщенні через митний кордон незадекларованих митному органу коштів, що підлягає обов`язковому декларуванню.

В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 34 000 доларів США, що знаходилась: 6 800 доларів США у кишені брюк, одягнених на пасажирі та 27 200 доларів США у відкритому паперовому конверті, що лежав в одному з відділень дорожньої сумки пасажира (ручна поклажа).

З виявленої суми пасажиру громадянину Сирії ОСОБА_4 ALZOUN ОСОБА_5 було пропущено: 11 100 доларів США (еквівалент 9 965 євро згідно курсу НБУ на 26.05.2019).

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в Україну, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (до 10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об`єктивна сторона правопорушення, яке вчинив громадянин Сирії ОСОБА_2 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в "зеленому коридорі", тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно з ст. 471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Таким чином, з огляду на вищевказані критерії правомірності позбавлення володіння згідно зі ст. 1 Протоколу до Конвенції, не викликають сумнівів щодо застосування адміністративного стягнення конфіскації товарів, та відповідає першим двом критеріям. Втручання є правомірним, адже конфіскація прямо встановлена і передбачена законом, а саме санкцією ст. 471 МК України. Конфіскація здійснюється для задоволення наявного суспільного інтересу, адже таким інтересом є додержання встановленого законами України порядку переміщення товарів через митний кордон нашої держави.

Проте відповідність третьому критерію справедливій рівновазі між суспільним та приватним інтересам є не очевидною. Він є оціночним і стосується кожної конкретної справи, а тому встановлюється окремо щодо кожного порушника митних правил на підставі безпосереднього з`ясування обставин і фактів.

ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. "Справедливий баланс" має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе "індивідуальний надмірний тягар" (рішення у справі від 02.11.2004 р. "Трегубенко проти України","Гирлян проти Росії" від 09.10.2018).

При вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми на територію України фізичними особами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином, єдине діяння, яке вчинив громадянин Сирії ОСОБА_2 полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

Так, у п. 28 рішення "Гирлян проти Росії" від 09.10.2018 (скарга № 35943/15) суд повторює, що для того, щоб бути пропорційним, втручання повинно відповідати серйозності порушення і санкції з огляду на тяжкість злочину, за яке воно призначене для покарання - в даному випадку недотримання вимоги декларації - а не серйозність будь-якого передбачуваного порушення, яке насправді не було встановлено, наприклад, злочин відмивання грошей або ухилення від сплати податків (див. Ісмаїлов, § 38, Grifhorst, § 102, і Boljevic, § 44).

Отже, з огляду на практику Європейського суду, за вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Сирії ОСОБА_2 підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

При цьому суддя звертає увагу, що представник митниці, у судовому засіданні, не довів і навіть не стверджував, що одного такого адміністративного стягнення не достатньо для досягнення бажаного стримуючого і карного впливу і запобігання порушень вимог про декларування. Пояснення представника митниці щодо застосування конфіскації обґрунтовуються виключно тим, що таке додаткове адміністративне стягнення передбачене ст. 471 МК України, як обов`язкове.

Також шкода, яку громадянин Сирії ОСОБА_2 потенційно міг завдати державі, була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдала державі іншої шкоди, якби вона ввезла гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки він не зазнав ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.

Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені представником особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в судовому засіданні обставини.

При перевірці вказаних обставин, судом встановлено, MOHAMED ОСОБА_16 продав свою нерухомість у ОСОБА_8 , що підтверджується відповідним договором купівлі продажу, який знаходиться в матеріалах справи.

Таким чином, грошові кошти, які мав при собі громадянин Сирії ОСОБА_2 при перетині державного кордону України, є його особистою власністю, які він отримав від продажу нерухомого майна.

Також, суддя враховує, сімейне та матеріальне становище ОСОБА_2 . Так, у судовому засіданні встановлено, що MOHAMED ОСОБА_17 MAHMOUD дані кошти планував витратити на придбання житла в Україні для своєї багатодітної родини, оскільки свого помешкання родина ОСОБА_7 не має, і змушені орендувати житло, постійно переїжджаючи з одної квартири в іншу, з одного населеного пункту до іншого. Громадянин Сирії ОСОБА_7 одружений на громадянці України ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Громадянин Сирії ОСОБА_7 та громадянка України ОСОБА_10 мають четверо спільних малолітніх дітей: ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_14 Газель ІНФОРМАЦІЯ_5 , які повністю разом із дружиною перебувають на утримані ОСОБА_7 , оскільки дружина не може працевлаштуватися у зв`язку з необхідністю постійного догляду за дітьми.

Ці обставини в сукупності безумовно вказують на те, що вилучені кошти є для ОСОБА_4 ALZOUN MAHMOUD важливою, життєво необхідною та значною сумою.

Встановлено, що грошові кошти, які мав при собі громадянин Сирії ОСОБА_2 мають легальне походження, які він отримав від продажу свого нерухомого майна, що підтверджується договором куплі-продажу. У матеріалах справи наявні документи, які беззаперечно підтверджують законність походження вказаних коштів. Дані грошові кошти ОСОБА_18 MAHMOUD ввозив в Україну для можливості забезпечити своє існування та своєї родини, а також для покращення їх сімейно-побутових умов проживання. Конфіскації цих коштів, на які розраховував MOHAMED ОСОБА_16 та його родина, поставить його в скрутне матеріальне становище та позбавить його можливості забезпечувати та утримувати себе і свою родини на належному рівні відповідно до життєвих стандартів, що взагалі ставить під загрозу їх гідне людське існування і подальше життя.

Крім того, на пропозицію митників видати наявні гроші, MOHAMED ОСОБА_17 MAHMOUD самостійно та добровільно, видав всі кошти, нічого не приховуючи.

Ці обставини в сукупності свідчать про те, що у MOHAMED ОСОБА_16 були відсутні будь-які наміри на порушення митного законодавства України.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у MOHAMED ОСОБА_17 MAHMOUD підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти, ввезення якої він намагався здійснити, його матеріальне та сімейне становище, те, що він перевозив таку суму коштів вперше, та те, що правопорушення вчинено ним з необережності. Крім того, у матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти. При цьому ці кошти могли бути законно переміщені ОСОБА_4 ALZOUN MAHMOUD через митний кордон України, за умови письмового декларування.

Крім цього, із рішень Європейського суду з прав людини однозначно слідує, що законно здобута власність, утрачена через ненавмисну погрішність, без сумніву, є об`єктом захисту ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції.

Так, у справі "Гирлян проти Росії" від 09.10.2018 (скарга № 35943/15) Європейський суд зазначив, що національний суд при прийнятті рішення просто посилався на "характер і небезпеку злочину" і "інформацію про характер (заявника)", але не питав, чи було замовлення на конфіскацію на користь суспільства або дотриманий необхідний баланс. Тобто сфера огляду, проведена національними судами, була занадто вузькою, щоб задовольнити вимогу пошуку "справедливого балансу", властивого п. 2 статті 1 Протоколу № 1. Адже суд цікавив тільки факт учинення правопорушення, але не враховано право особи на мирне користування своїм майном. На думку Суду, така жорстка система не в змозі забезпечити необхідний справедливий баланс між вимогами загальних інтересів і захистом права людини на власність. Міра конфіскації поклала на заявника індивідуальне і надмірне навантаження і була неспіврозмірна скоєному злочину.

З огляду на зазначені вище обставини цієї справи та практику Європейського Суду з прав людини вбачаються підстави для висновку, що застосування до ОСОБА_2 і штрафу, і конфіскації предметів порушення митних правил, що передбачено санкцією ст.471 МК України як безальтернативне стягнення, буде порушенням положень ст.1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки буде непропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника і буде очевидно неспіврозмірним практичній ролі "правопорушення та відповідальності".

Тому, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є безумовним порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право MOHAMED ALZOUN MAHMOUD на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього "індивідуальний надмірний тягар".

При цьому конфіскація вилученої валюти, буде сприяти лише погіршенню матеріального становища ОСОБА_4 ALZOUN ОСОБА_5 та може поставити під загрозу подальше його існування та його родини, оскільки позбавить правопорушника можливості забезпечувати нормальні умови їхнього проживання, а ніяк не сприятиме вихованню ОСОБА_2 та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Таким чином, враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріали справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки ОСОБА_2 в подальшому.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на оплату послуг перекладача відшкодовуються з державного бюджету.

Таким чином, з правопорушника ОСОБА_2 на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил від 26.05.2019 р. № 0249/12500/19 до місця зберігання у розмірі 21 грн. 46 коп. (а.с.25).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" слід стягнути з ОСОБА_2 , на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

Керуючись п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України, ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина Сирії ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., який підлягає зверненню на вилучену згідно протоколу № 0249/12500/19 суму 1700 грн. 00 коп. в рахунок оплати штрафу.

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0249/12500/19, а саме:

-долари США, згідно курсу НБУ на 26.05.2019р. за 100 доларів США 2633-5723 гривень, кількість 22 900, вартість 603 088-06 грн. - повернути громадянину Сирії ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Сума штрафу підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Державний бюджет України , Банк одержувача: Казначейство України (ЕАП) , МФО: 899998, КБК 21081100, р/р №0004, - 050*).

Стягнути з громадянина Сирії ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Алеппо, Сирія, постійно проживає: АДРЕСА_1 . АДРЕСА_2 0598), працює: фірма «VEGETATIVE», менеджер, ОСОБА_3 , паспорт громадянина Сирії № НОМЕР_1 , виданий 17.01.2018 р., орган, що видав, - на користь державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з громадянина Сирії ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Алеппо, Сирія, постійно проживає: АДРЕСА_1 . АДРЕСА_2 0598), працює: фірма «VEGETATIVE», менеджер, ОСОБА_3 , паспорт громадянина Сирії № НОМЕР_1 , виданий 17.01.2018 р., орган, що видав, -, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 21 (двадцять одна) грн. 46 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя С.М. Вознюк