Провадження №3/748/813/19
Єдиний унікальний № 748/1645/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2019 рокум. Чернігів

Чернігівський районний суд Чернігівської області у складі: головуючої - судді Майбороди С.М,

при секретарі Оніщенко Ю.В.,

з участю прокурора Демидок Д.А.,

особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали, що надійшли з Чернігівського апеляційного суду, про притягнення до адміністративної відповідальності відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої лікарем терапевтом КНП «Чернігівська міська лікарня № 2» Чернігівської міської ради, присяжної Деснянського районного суду м. Чернігова, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою : АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1

за ч.1 ст. 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , у зв`язку з виконанням обов`язків присяжної Деснянського районного суду м. Чернігова, у відповідності до пп. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII від 14.10.2014 року є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, у порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» несвоєчасно, без поважних причин, подала, шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік за формою, що визначається Національним агентством з питань запобігання корупції, а саме подала таку декларацію 13.09.2018 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнала, оскільки вважала, що не виконувала обов`язки присяжної протягом 2017 року, при цьому підтвердила, що підписувала цього числа документ. Не заперечувала, що отримувала лист з Деснянського районного суду м.Чернігова, але вважала, що їй не потрібно заповнювати декларацію. Про необхідність заповнити декларацію їй повідомили НАЗК і вона її заповнила 13.09.2018. Пояснила, що в її діях відсутній умисел. Просила повернути матеріали на доопрацювання, оскільки вважала, що при складанні протоколу були порушені її права, також просила закрити справу у зв`язку з закінченням строків притягнення до відповідальності, так як працівники Управління захисту економіки виявили правопорушення раніше, а саме 10.04.2019 та просила закрити справу за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Прокурор зазначив, що на підставі наявних в матеріалах справи доказів, у діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та просив накласти адміністративне стягнення у виді штрафу.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Протокол містить запис, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності відмовилась від його підписання та отримання, про що складено також відповідні рапорти та додано відеозапис.

Неналежне вручення копії протоколу та зазначення місця реєстрації не може бути усунуто шляхом повернення протоколу.

Протокол направлено для розгляду до суду, в даному випадку в ході судового розгляду суд оцінює зібрані по справі докази, а особа, що притягається до адміністративної відповідальності не позбавлена можливості користуватись правничою допомогою, надавати відповідні докази та заявляти клопотання.

Згідно з ст.48 Закону України "Про запобігання корупції" Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Разом з тим, відповідно до визначення термінів у ст.1 цього Закону "спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції" - органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Згідно з п.3 ч.1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень, припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

У відповідності з п.1 ч.1 ст.255 КУпАП уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції) мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст.1724 - 1729 КУпАП.

Частиною 2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Складений протокол відповідає вимогам ст.256 КУпАП, а отже відсутні відповідні правові підстави для його повернення для дооформлення.

За змістом ст. ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною першою статті 172-6 КУпАП, передбачена відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Як слідує з п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №13 від 25.05.98 року «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» при розгляді справ про корупційні правопорушення особливу увагу необхідно звертати на з`ясування в кожній справі таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад корупційного правопорушення, передбаченого Законом; чи особа є винною в його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів даного правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст. 38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження в справі.

Відповідно до рішення шостої сесії сьомого скликання Деснянської районної ради м.Чернігова від 28 грудня 2016 року № 9-6/VІІ ОСОБА_1 затверджено до списку присяжних Деснянського районного суду м.Чернігова.

Частиною 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пункті 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до п.п.ґ п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» під час виконання обов`язків у суді на присяжних поширюються вимоги Закону України «Про запобігання корупції».

Як слідує з довідки про виконання присяжним обов`язків та табелю обліку робочого часу ОСОБА_1 виконувала обов`язки присяжного в суді 15.08.2017 у справі № 750/6741/17.

Отже, ОСОБА_1 є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи присяжною Деснянського районного суду м. Чернігів, була зобов`язана подати свою щорічну декларацію за 2017 рік до 1 квітня 2018 року.

Опрацюванням відкритих джерел інформації, які містяться в загальному доступі в мережі Інтернет, зокрема на сайті: https://public.nazk.gov.ua, було встановлено, що ОСОБА_1 подала свою декларацію за 2017 рік лише 13.09.2018 року о 14 год 49 хв.

Об`єктом даного правопорушення є встановлений порядок декларування доходів осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

З об`єктивної сторони дане правопорушення характеризується у формі дії, яка полягає у несвоєчасному поданні декларації.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

В даному випадку форма вини ОСОБА_1 характеризується непрямим умислом, який полягає в тому, що остання усвідомлювала, що подає декларацію 13 вересня 2018 року несвоєчасно, оскільки подати таку декларацію вона мала до 01 квітня 2018 року, про що їй також було повідомлено листом від 16.03.2018 року Деснянського районного суду м.Чернігова, а отже могла передбачати наслідки такого несвоєчасного подання. Як слідує з пояснень ОСОБА_1 на момент подачі декларації 13 вересня 2018 року вона була обізнана, що подає її несвоєчасно.

Метою подачі декларації є вжиття заходів фінансового та іншого контролю осіб, уповноважених на виконання функцій держави. Отже, несвоєчасне подання декларації є наслідком неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави.

В даному випадку існує причинно-наслідковий зв`язок між діями ОСОБА_1 щодо несвоєчасного подання декларації та наслідками у неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави.

Конструктивною ознакою цього правопорушення є несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто, за наявності останніх, відповідальність за аналізованою частиною статті виключається.

Вищий Спеціалізований Суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі від 22 травня 2017 року, надав роз`яснення, що конструктивною ознакою правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, є несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто, за наявності останніх відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Під час судового розгляду не встановлено поважних причин щодо несвоєчасного подання декларації. Не встановлено також те, що ОСОБА_1 намагалася подати декларацію до 01 квітня 2018 року, однак з технічних причин не могла цього здійснити.

З огляду на викладене, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, тобто несвоєчасне подання без поважних причин декларації особою, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Що стосується закінчення строків накладення адміністративного стягнення, то суд зважає на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 КупАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Чинне законодавство, зокрема Кодекс України про адміністративні правопорушення, не містить чіткого визначення дня виявлення правопорушення, у зв`язку з чим суд виходить з того, що за загальним правилом таким днем слід вважати день (дату), коли орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, чи інший уповноважений орган фактично дізнався, міг чи повинен був дізнатися про вчинене адміністративне правопорушення, а не дата складання протоколу, оскільки дата виявлення правопорушення і дата його фіксації не завжди є поняттями тотожними.

Отримані матеріали з НАЗК 10.04.2019 в даному випадку не можуть свідчити про факт виявлення в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, оскільки отримана інформація підлягає перевірці.

Згідно з п.3 ч.1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень, припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.

Оскільки відповідно до п.п.ґ п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» дія даного Закону поширюється на присяжних під час виконання обов`язків у суді, то Управлінням захисту економіки в Чернігівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України 02 травня 2019 року направлено запит до Деснянського районного суду м.Чернігова щодо інформації про виконання обов`язків присяжного Висоцькою Л.В..

Відповідні матеріали з Деснянського районного суду м.Чернігова надійшли на адресу Управлінням захисту економіки в Чернігівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України 27 травня 2019 року. За таких підстав суд приходить до висновку, що днем виявлення адміністративного правопорушення в даній справі є 27 травня 2019 року. Отже, на момент розгляду справи в суді не сплив строк притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

З досліджених матеріалів судом не встановлено обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення та особу ОСОБА_1 , яка вперше притягається до адміністративної відповідальності, суд вважає, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення, передбачене санкцією ч. 1 ст. 172-6 КУпАП у виді штрафу.

Керуючись ст. 38, 251, 252, 254, 256, 283, 284 КУпАП, ст. 3, 45 Закону України "Про запобігання корупції "№ 1700-VII від 14.10.2014, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.172-6 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 384 грн 20 коп. (КОД , ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, р/р 6001, код класифікації доходів бюджету - 22030106, призначення платежу: стягнення судового збору).

Роз`яснити положення ст.ст. 307, 308 КУпАП, відповідно до яких штраф має бути сплачений не пізніше як через 15 днів з дня отримання копії постанови, а у разі її оскарження не пізніше як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у строк, зазначений вище, у порядку примусового виконання постанови стягується подвійний розмір призначеного штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Чернігівський районний суд Чернігівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя С.М. Майборода