Справа № 185/6483/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 липня 2019 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Мельник Ю.А., розглядаючи матеріали Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

До Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області 12.07.2019 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення та матеріали додані до вказаного протоколу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В порядку автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказаний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, переданий на розгляд судді Мельника Ю.А.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №312434 серії АПР18 від 11.07.2019 року, гр. ОСОБА_1 19.06.2019 року о 13.20 годині, знаходячись в приміщенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області, що розташований за адресою: м.Павлоград, вул. Дніпровська, б.135, - в кабінеті №203 виражався на адресу судді ОСОБА_2 . грубою нецензурною лайкою, чим своїми діями вчинив дрібне хуліганство.

Особа, стосовно якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності, до суду не з`явився, належним чином був повідомлений телефонограмою.

В судовому засіданні суддею було заявлено самовідвід у зв`язку з тим, що за протоколом про притягнення до адміністративної відповідальності, що складений відносно ОСОБА_1 за фактом вчинення дрібного хуліганства в приміщенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області та висловлювання нецензурною лайкою на адресу судді вказаного суду, суддя Гаврилова В.А. є потерпілим за вказаним провадженням. З метою уникнення будь-яких сумнівів в об`єктивності, в безсторонності та неупередженості судді при розгляді матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності, потерпілим за яким є суддя цього ж суду, було заявлено самовідвід.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд встановив наступне.

Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Норми чинного Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок вирішення клопотання про відвід/самовідвід судді, який розглядає справу, суд вважає за необхідне застосувати аналогію закону.

У відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.1996 року, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

В пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Так у відповідності до п.п. 49-54 рішення Європейського Суду з прав людини, справа «Білуха проти України» від 9.11.2006 року, відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Аналогічні висновки щодо безсторонності судді містить Рішення ЄСПЛ «Справа Мироненко та Мартенко проти України» від 10.12.2009 року.

Таким чином, наявність безсторонності визначається фактором чи забезпечення судом умов, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності, про що і зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Білуха проти України» від 9 листопада 2006 року та Справа Мироненко та Мартенко проти України» від 10.12.2009 року.

У відповідності до п.4 рішення Ради суддів від 8 червня 2017 року №34 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

У відповідності до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» рішення Ради суддів України є обов`язковими для всіх органів суддівського самоврядування.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15 травня 2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В КПК України в статті 34 взагалі визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо потерплий працює в суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження.

В протоколі про притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за фактом вчинення дрібного хуліганства, відповідальність за яке передбачена в ст. 173 КУпАП, в суті правопорушення зазначено, що гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в кабінеті №203 приміщення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області, виражався на адресу судді ОСОБА_2 . нецензурною лайкою.

Відповідно до вимог ст. 269 КУпАП суддя Гаврилов В.А. є потерпілим за вказаним провадженням.

Вищевикладене дає підстави і право, керуючись до п.4 рішення Ради суддів від 8 червня 2017 року № 34, заявити самовідвід по даному провадженню про притягнення до адміністративної відповідальності, з метою уникнення конфлікту інтересів, оскільки подальший розгляд справи може викликати сумнів в моїй об`єктивності та неупередженості, а також перешкодить бути об`єктивним і неупередженим під час безпосереднього розгляду даної справи, потерпілим по якій є суддя цього ж суду.

На підставі наведеного та керуючись п.4 рішення Ради суддів від 8 червня 2017 року № 34, ЗУ «Про судоустрій та статус суддів», ст.ст. 7, 33, 173, 221, 245, 283 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Заявити самовідвід за матеріалами Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Матеріали провадження № 3/185/1352/19 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 передати до канцелярії Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області для подальшого розподілу.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.А. Мельник