Справа № 703/1906/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2019 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Калашник В.П., за участі прокурора Міщенко В.М., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , працюючу головним бухгалтером Носачівської сільської ради Смілянського району Черкаської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ,

до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

24 квітня 2019 року оперуповноваженим Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України лейтенантом поліції Будєєвим В.М. складено протокол №315056 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за ч.2 ст.176-2 КУпАп, відносно головного бухгалтера Носачівської сільської ради Смілянського району Черкаської області ОСОБА_1 .

Відповідно до фабули вказаного протоколу про адміністративне правопорушення:

Згідно договору купівлі продажу 7143/2017/752145 укладеного 16 грудня 2017 року в Територіальному сервісному центрі МВС №7143 РСЦ МВС в Черкаській області, ОСОБА_1 набула права власності на легковий автомобіль LIFAN 520, 2007 року випуску, червоного кольору, номер кузова НОМЕР_2 , д.н.з. НОМЕР_3 , вартість якого на дату набуття права власності складає 84970 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року.

За таких умов, у суб`єкта декларування ОСОБА_1 виник обов`язок відповідно до ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у десятиденний строк після набуття права власності на легковий автомобіль, вартість якого на дату набуття права перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року, письмово повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет, адже законом передбачений термін у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

Відповідно до даних офіційного веб сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані відносно набуття права власності на вищевказаний транспортний засіб ОСОБА_1 відсутнє.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи головним бухгалтером Носачівської сільської ради Смілянського району Черкаської області та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, 16 грудня 2017 року, відповідно до договору купівлі продажу 7143/2017/752145, укладеного в Територіальному сервісному центрі МВС №7143 РСЦ МВС в Черкаській області, набула права власності на легковий автомобіль LIFAN 520, 2007 року випуску, червоного кольору, номер кузова НОМЕР_2 , д.н.з. НОМЕР_3 , вартість якого на дату набуття права власності складає 84970 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року (тобто суму 80000 гривень), а отже в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майнову стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Місцем вчинення правопорушення у даному випадку є місце виникнення обов`язку у ОСОБА_1 подавати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, тобто її місце роботи Носачівська сільська рада Смілянського район Черкаської області.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є наступна дата за граничною, до закінчення якої ОСОБА_1 зобов`язана була подати до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані, тобто 26 грудня 2017 року.

Датою виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є дата встановлення всіх обставин по справі та складення даного протоколу працівниками УЗЕ в Черкаській області, тобто 24 квітня 2019 року.

Юридичними наслідками в даному випадку є не повідомлення ОСОБА_2 про суттєві зміни у своєму майновому стані до Національного агентства з питань запобігання корупції у визначені строки.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 під час судового розгляду вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та зазначила, що дійсно у 2017 році придбала легковий автомобіль за 84970 гривень, однак не повідомила про це Національне агентство з питань запобігання корупції шляхом подачі відповідного електронного повідомлення, оскільки вважає, що зазначені дії не є зміною у її майновому становищі, так як автомобіль придбаний за кошти, які були задекларовані. Крім того зазначила, що матеріали справи не містять документів про дату виявлення адміністративного правопорушення з відміткою про їх реєстрацію в УЗЕ в Черкаській області.

Під час судового засідання прокурор Міщенко В.М. підтримала складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП. Просила визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення та накласти на неї адміністративне стягнення.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, врахувавши доводи прокурора, дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 252, 280 КУпАП у справі про адміністративне правопорушення обставини правопорушення повинні бути з`ясовані всебічно, повно і об`єктивно в їх сукупності.

Згідно протоколу №315056 від 24 червня 2019 року про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, складеного відносно ОСОБА_1 , остання, будучи згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, та суб`єктом декларування, порушила вимоги частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», за що передбачена адміністративна відповідальність відповідно до вимог ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до диспозиції ч.2 ст.172-6 КУпАП адміністративна відповідальність за вказаною частиною статті настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно примітки ст.172-6 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно п.п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Як вбачається з рішення сільського голови Носачівської сільської ради Смілянського району Черкаської області №23-18/ІУ від 24 березня 2006 року, вирішено внести зміни до штатного розпису апарату Носачівської сільської ради, а саме: 1. Вивести з штатного розпису посаду бухгалтера спеціаліста ІІ категорії; 2. Ввести до штатного розпису посаду головного бухгалтера; 3. Перевести ОСОБА_1 на посаду головного бухгалтера.

Відповідно до довідки, виданої Носачівською сільської радою 14 березня 2019 року, ОСОБА_1 працює головним бухгалтером Носачівської сільської ради з 24 березня 2006 року.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 , згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції, є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, та суб`єктом декларування, а відтак і суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, докази попередження головного бухгалтера ОСОБА_1 до 2019 року про обмеження, пов`язані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування та проходження служби, та її ознайомлення до 2019 року з ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», а саме: додаткові заходи здійснення фінансового контролю зобов`язує у разі зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна письмово повідомити Національне агентство, відсутні.

Згідно ч.3 ст.53 Закону України «Про запобігання корупції», порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року №3 «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року, затверджено форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування.

Згідно п.п.3 п.1 розділу ІІ вищевказаного рішення до реєстру включаються такий електронний документ, як повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до п.2 розділу ІІ вищевказаного рішення суб`єкти декларування подають до реєстру зазначені в пункті 1 цього розділу документи шляхом заповнення електронних форм відповідних документів на веб-сайті реєстру відповідно до технічних вимог до форм.

Згідно договору купівлі продажу, укладеного 16 грудня 2017 року в Територіальному сервісному центрі МВС №7143 РСЦ МВС в Черкаській області, ОСОБА_1 набула права власності на легковий автомобіль LIFAN 520, 2007 року випуску, червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , вартість якого на дату набуття права власності складає 84970 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року.

Відповідно до витягу з офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції «nazk.gov.ua», ОСОБА_1 повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, в зв`язку з придбанням вищевказаного автомобіля, до Національного агентства з питань запобігання корупції не подавала.

Таким чином, ОСОБА_1 після придбання 16 грудня 2017 року автомобіля не повідомила у десятиденний термін, шляхом заповнення відповідної е-декларації на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Разом з тим, суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Крім того, згідно з п.2 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Також, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06 жовтня 2010 року (справа №1-27/2010).

Як вбачається з декларації ОСОБА_1 за 2017 рік, поданої 10 березня 2018 року до Національного агентства з питань запобігання корупції, відповідно до вимог чинного законодавства України, останньою зазначено про придбання нею 16 грудня 2018 року за 84970 гривень автомобіля LIFAN, 520 моделі, 2007 року випуску.

Таким чином, вважаю, що доводи, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, у вчиненні ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, є безпідставними та необґрунтованими. В протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно неї, відсутні будь-які дані про форму вини, в даному випадку - наявність умислу. Матеріали справи не містять відомостей, які б вказували на те, що ОСОБА_1 , не подавши, в зв`язку з придбанням автомобіля, повідомлення про суттєві зміни майнового стану у визначений законом строк, однак зазначивши це у щорічній декларації за 2017 рік, яку подала фактично через чотири місяці під придбання автомобіля, мала умисел на порушення вимог фінансового контролю чи переслідувала будь-який корупційний інтерес.

До протоколу про адміністративне правопорушення не додано та під час судового розгляду прокурором не надано жодних доказів на підтвердження умислу ОСОБА_1 на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Враховуючи викладені обставини, суд звертає увагу на те, що рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Вивикладені обставини свідчать про недоведеність наявності в діянні ОСОБА_3 суб`єктивної та об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.2 ст.176-2 КУпАП, що виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, що під час судового розгляду судом не встановлено наявності сукупності належних та допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Згідност. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Згідно ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішеннях ЄСПЛ значну роль у розширенні сфери застосування п. 2 ст. 6 Конвенції грає тлумачення двох ключових понять цієї статті - «кримінальне обвинувачення» і «суперечки про громадянські права». У справі «Кадубец проти Словаччини» (Eur. Court H.R. Kadubec v. Slovakia, Judgmentof 2 September 1998. Reports. 1998 VI), представник держави-відповідача наполягав на тому, що в цій справі йдеться про адміністративний проступок, а не про кримінальне звинувачення і, отже ст. 6 не може бути застосована. Однак Європейський суд з прав людини не погодився з аргументом відповідача, хоча і визнав, що внутрішнє право країни не вважає кримінальними діяннями, за вчинення якого був покараний заявник. Проте ця обставина, на думку Суду, не має великого значення, так само як і те, який державний орган розглядав справу. Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку та на підставі законно добутих доказів.

Враховуючи викладене, вважаю, що в справі про адміністративне правопорушення підлягає застосуванню положення ст.62 Конституції України про те, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

На підставі вищевикладеного, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно п.1 ч.1 ст.247 провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Враховуючи, що справа про адміністративне правопорушення щодо особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 підлягає закриттю, в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, судовий збір за розгляд справи про адміністративне правопорушення стягненню з останньої не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.8, 62 Конституції України, ст.ст.172-6, 245, 247, 251, 252, 247, 283, 284 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції»,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі її оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Суддя: В.П. Калашник