Справа № 628/1416/19
Провадження № 3/628/415/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2019 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Волчек Ольги Олексіївни,

за участю:

секретаря - Дюкової Г.Б.,

прокурора - Ігнатової К. О.,

розглянувш у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Куп`янську матеріали справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, яка надійшла з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України з протоколом про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який працює на посаді заступника міського голови Куп`янської міської ради, місце проживання та реєстрації: Харківська АДРЕСА_1 , одруженого , має на утриманні двох малолітніх дітей 7.11.2002 р. та 03.03.2009 р ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

Після дооформлення до суду 10.06.2019 р. з Департаменту захисту економіки Національної поліції надійшли матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 2 ст.172-6 КУпАП.

Згідно протоколу № 331, складеного 26 квітня 2019 р. старшим оперуповноваженим УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Байрачним Вадимом Івановичем про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відносно заступника міського голови Куп`янської міської ради ОСОБА_2 ОСОБА_2 , являється заступником міського голови з питань діяльності виконавчих органів Куп`янської міської ради, і будучи відповідно до п. п. «В» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом, на якій поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», і згідно примітки до статті 172-6 КУпАП, є суб`єктом правопорушення, на виконання вимог ч.1 ст. 45 Закону України № 1700-VІІ, 13.03.2018 року, оприлюднив на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції Е-декларацію за 2017 рік, шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.ua (гіперпосилання на Е - декларацію) - https://public.nazk.gov.ua/declaration/bf1108a7-2ac6-4940-a091-8796fcf104f4.

На виконання вимог ч. 1 ст. 45 Закону № 1700-VII, ОСОБА_2 ,будучі заступником міського голови Куп`янської міської ради, оприлюднив на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції Е - декларацію за 2018 рік, шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.ua (гіперпосилання на Е - декларацію) - https://public.nazk.gov.ua/declaration/54c141f6-3be4-44e0-90c3-677b15606314

Крім того, у протоколі вказано, що законом України «Про державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року № 2246-VIII визначено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб встановлених на 1 січня 2019 року установлено в розмірі 1762 гривень (тобто 50*1762=88100 тис. грн.). Вартість квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , складає 240 329 грн.,зокрема 27 вересня 2018 року ОСОБА_2 було отримано дохід згідно договору купівлі-продажу серія та номер 1-2113 вартістю 240 329 грн., що еквівалентно 136, 39 прожитковому мінімуму на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб встановлених на 1 січня 2018 року (240 329/1762=136,39), та відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у суб`єкта декларування ОСОБА_2 , починаючи з 27.09..2018 р. виник обов`язок у десятиденний строк з моменту придбання подати письмове повідомлення про суттєві зміни у майновому стані шляхом заповнення відповідної форми змін в особистому кабінеті користувача на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.ua. Кінцевою датою подання такого повідомлення без порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у даному випадку, с 05.10.2018. Проте встановлено, що суб`єкт декларування ОСОБА_2 не повідомив про суттєву зміну у майновому стані про придбання земельної ділянки.

Будучи відповідно до п.п. «Б» п.1 ч. 1, ст. З Закону України «Про запобігання корупції»,заступником міського голови Куп`янської міської ради, тобто суб`єктом на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції, згідно примітки до статті 172-6 КУпАП суб`єктом правопорушення, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, не повідомив у 10- ти денний термін про зміни в майновому стані, а саме про отримання доходу від продажу нерухомого майна квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , складає 240 329 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів станом на 1 січня 2019 року, в щорічній декларації за 2018 рік в розділі 11 було опубліковано дохід від відчуження нерухомого майна гр.. ОСОБА_3 в розмірі 240 329 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також у протоколі вказано, що місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 1726 КУпАП є місце роботи ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 Конституції АДРЕСА_3 . Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є, 06.10.2018 року, тобто наступний день після 10 денного терміну визначеного Законом, неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Фактичним моментом виявлення вчиненого ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, є дата складання зазначеного протоколу ОСОБА_2 були надані письмові пояснення, у яких міститься прохання про закриття адміністративної справи за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, і вказане, щовін не згоден з висновками, викладеними в протоколі № 330 щодо вчинення ним адміністративного правопорушення, визначеного ч. 2 ст. 172-6 КУпАП

В обґрунтування свого прохання ОСОБА_2 вказав наступні обставини.

В поясненнях вказано, що ОСОБА_2 не визнає себе винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, вказуючи, що дійсно продав квартиру на умовах, вказаних в протоколі, але зазначений в договорі купівлі - продажу від 27.09.2018 року серія та номер № 1-2113 дохід в загальній сумі 240 329 грн. від продажу нерухомого майна квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 З, не був отриманий ним в повному обсязі під час укладання договору. З загальної суми коштів за продану квартиру, згідно з розпискою, написаною покупцем, 27 вересня 2018 року він отримав лише 70 000 грн., що не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року (88 100 грн.). Друга частина коштів в розмірі 70 000 грн., яка також не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, він отримав 31.12.2018 року. В зв`язку з чим, вважає, що з отриманням кожної окремої частки суми в розмірі 70 000 грн. у нього не виникало обов`язку подати декларацію про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування.

Аналогічна позиція була висловлена судовою палатою з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва в постанові від 17.02.2017 року по справі № 757/58986/16-п , якою зазначено «що Особі було нарахована заробітну плату за вересень 2016 року на суму 85404,60 гривень, a виплачено лише 68750,70 грн., вказаний розмір заробітної плати, фактично отриманий Особою, не є суттєвою зміною у майновому стані та отримання вказаного доходу не підпадає під дію ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», так як для застосування вказаних положень Закону має значення саме отриманий дохід, а не нарахований.»

Крім того, ОСОБА_2 посилається на те, що за підсумками 2018 року він подав декларацію осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в якій задекларував зміни в майновому стані з зазначенням повної суми коштів, указаної в договорі купівлі - продажу квартири, не зважаючи на той факт, що навіть на час подання щорічної декларації за 2018 рік, кошти в повному обсязі ним отримані не були, що свідчить про відсутність у нього жодного наміру на приховування змін свого майнового стану та порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції».

Також, ОСОБА_2 зазначає, що він не мав ніякого умислу на приховування змін в майновому стані та отриманого доходу, адже продана квартира була набута ним у власність в 2010 році, тобто задовго до призначення його на посаду заступника міського голови Куп`янської міської ради, та задекларована у раніше поданих деклараціях за 2016 та 2017 роки.

Всі пояснення щодо зазначених вище фактів були надані ним УЗЕ в Харківській області.

Крім того, вказує, що посадовою особою УЗЕ в Харківській області при складанні протоколу про адміністративне правопорущення також не встановлено наявності у нього мотиву на несвоєчасне подання декларації про зміну майнового стану, не доведено в його діях умислу, направленого на порущення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», тобто на прагнення приховати інформацію про суттєві зміни майнового стану задля досягнення якої-то певної мети.

Відповідно до вимог статті 62 Конституції України, винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З урахуванням вищевикладеного, вважаю, що в матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які докази, які б підтверджували наявність в моїх діях умислу на порушення вимог фінансового контролю. Крім цього, відсутні відомості про наявність в його діях корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 50 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що саме Національне агентство проводить повну перевірку декларації, а також самостійно проводить повну перевірку інформації, яка підлягає відображенню в декларації, щодо членів сім`ї суб`єкта декларування у випадках, передбачених частиною сьомою статті 46 цього Закону.

Національне агентство проводить перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.

У разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування, та спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

ОСОБА_2 вказує також, що перевірка стосовно нього проводилася виключно працівниками Управління захисту економки в Харківській області, при цьому, в матеріалах, наданих до суду УЗЕ в Харківській області, відсутні дані щодо проведення відповідної перевірки стосовно нього саме НАЗК, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки УЗЕ в Харківській області ДЗЕ та інше. Він вважає, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що вказує на недопустимість доказів у справі, зібраних працівниками УЗЕ.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного адміністративного суду від 11.04.2018 року по справі № 814/886/17 та у ріщенні Верховного Суду від 26.03.2018 року по справі № 800/513/17.

Крім того, зазначивши в протоколі про подання ним за 2017 рік та 2018 рік щорічних декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, посадовою особою УЗЕ в Харківській області, зроблений висновок щодо моєї обізнаності з вимогами та обмеженнями фінансового контролю Закону України «Про запобігання корупції».

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні документи, які свідчать про його обізнаність безпосередньо з вимогами ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

У свою чергу, захисник ОСОБА_2 адвокат Шустова В.Ю. також надала письмові пояснення суду, у яких міститься прохання про закриття справи за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Крім доводів, вказаних у поясненнях, наданих ОСОБА_2 , яки є аналогічними, захисник адвокат Шустова В.Ю. посилається на наступні обставини.

Вимогами частини 2 статті 254 КУпАП встановлено: «протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.»

Зміст протоколу про адміністративне правопорушення визначений статтею 256 КУпАП, згідно з якою: « У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.»

Як вказує захисник, протокол про адміністративне правопорушення був складений посадовою особою УЗЕ в Харківській області без дотримання 24 - годинного строку, протокол складався не в присутності особи, відносно якої він складений, зі змістом протоколу ОСОБА_4 не ознайомлений та другий примірник протоколу її підзахисному не був вручений, що свідчить про грубе порушення посадовою особою УЗЕ вимог статей 254 та 256 КУпАП.

Крім того, захисник посилається на те, що з матеріалів справи вбачається про нібито виявлені правопорушення посадова особа УЗЕ в Харківській області доповіла керівництву рапортом 22.04.2019 року, але протокол складений лише 26.04.2019 року. Місцем складання протоколу зазначено місто Куп`янськ, разом з тим не зазначена установа та її адреса, в якій саме був складений оскаржуваний протокол.

Крім того, як зазначає захисник, протокол складався не в присутності ОСОБА_4 , і з протоколом її підзахисний ознайомлений не був, про що свідчить те, що в протоколі зазначена адреса місця реєстрації та місця проживання ОСОБА_4 - АДРЕСА_4 , тоді як вже з 14.06.2017 року він зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а також те, що повний текст протоколу розпечатаний на принтері, за винятком номеру, дати, назви міста Куп`янськ, та позначень на кожній сторінці «відмовився від підпису», тоді як долучені до матеріалів справи пояснення нотаріуса Колосовської С.О. від 26.04.2019 року написані власноруч; другий примірник протоколу не був вручений ОСОБА_2 під час його складання, а згодом не надісланий за місцем проживання поштою з повідомленням про вручення.

У судовому засіданні ОСОБА_2 свою провину не визнав, просив закрити провадження у справі у зв`язку із відсутністю в його діях складу інкримінованого йому правопорушення.

Захисник Мацегори Г.М. у судовому засіданні підтримала доводи ОСОБА_2 і свої доводи, викладені письмово.

У судовому засіданні прокурор Ігнатова К.О., просила визнати ОСОБА_2 винним у вчиненні інкримінованого йому правопорушення, а справу закрити у зв`язку зі спливом 22.07.2019 р. строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступних висновків.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_2 обіймає посаду заступника міського голови Куп`янської міської ради з питань діяльності виконавчих органів Куп`янської міської ради згідно розпорядження Куп`янського міського голови № 92 від 28.03.2019 р. (а.с. 15-36).

Таким чином, ОСОБА_2 дійсно є суб`єктом, на яких поширюється дія п.п «В» п.1 ч. 1 ЗУ № 1700-VII.

ОСОБА_2 та покупцем 27.09.2018 р був укладений договір купівлі-продажу квартири. (а.с.48)

Декларація за звітний період, - 2018 р. містить відомості про дохід від відчуження нерухомого майна в сумі 240 329 грн., грн. (а.с.37-46).

У відповідності до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 255 КУпАП обов`язок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб.

Стаття 256 КУпАП передбачає вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення. Так, у протоколі зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту законодавством встановлені спеціальні вимоги, дотримання яких гарантує та створює особі, що притягається до адміністративної відповідальності, правові передумови для захисту своїх прав та інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, і право на захист від пред`явленого звинувачення.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалах, вони містять невідповідності та протиріччя при зазначенні суті адміністративного правопорушення.

Так, у тексті протоколу на а.с.8 містяться відомості про отримання доходу ОСОБА_2 від продажу нерухомого майна разом з цим, на а.с. 9 протоколу вказано про те, що встановлено, що ОСОБА_2 не повідомив про суттєву зміну у майновому стані при придбанні земельної ділянки..

Відповідно до ч. 1 ст.4 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство по запобіганню корупції є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у неповідомленні або у несвоєчасному повідомленні особою,уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування про суттєві зміни у майновому стані,суд враховує об`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема, його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у неповідомленні або у несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни у майновому стані.

Для розкриття об`єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

Так, примітка до ст. 172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема ч.1, 2 ст. 45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно- правових актів, що наповнює норму ч. 2 ст. 172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Так, для кваліфікації діяння за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП необхідним є встановлення неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону "Про запобігання корупції», до повноважень Національного агентства з питань запобігання корупції, окрім іншого, належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 Закону "Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення

Рішенням НАЗК № 3 від 10.06.2016 р. затверджено Порядок формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування.

Згідно ст. 48 ЗУ «Про запобігання корупції», Національне агентство здійснює щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, контроль щодо своєчасності подання; правильності та повноти заповнення; логічного та арифметичного контролю.

Стаття 49 вищезазначеного Закону передбачає, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Таким чином, вищезазначеними нормами закону контрольна функція в цій сфері покладається законом на НАЗК, як на повноважний орган.

Неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані є порушенням вимоги, встановлені ч. 2 ст. 52 «Додаткові заходи здійснення фінансового контролю» розділу «Фінансовий контроль» ЗУ «Про запобігання корупції», тобто полягає у несвоєчасному внесенні або невнесенні на сайті НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, яке в подальшому вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави, а отже контроль за своєчасністю внесення таких змін також віднесено до повноважень НАЗК.

Статтею 8 Закону України «Про Національну поліцію України» визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Ст. 256 КУпАП містить вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, яких повинні додержуватися особи, які його складають.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин, кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Ст. 6 закону «Про Національну поліцію» передбачає, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У п. 1 ст. 7 Закону вказано,що під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації.

Згідно п.1 ст. 8 Закону поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно п.1 ч. 1 Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого Наказом Національної поліції України № 81 від 7.11.2015 р. , є міжрегіональним територіальним органом у складі кримінальної поліції.

Як зазначене у п. 5 ч. 1 Положення, діяльність ДЗЕ грунтується на принципах верховенства права, дотримання прав і свобод людини, законності, вілдкритості та прозорості, політичної нейтральності, взаємодії з населенням на засадах партнерства, а також безперервності.

Пунктом1 ч. IV Закону передбачене, що Департамент відповідно до компетенції має права, передбачені Кримінально-процесуальним кодексом України, Кодексом про адміністративні правопорушення, Законами України «Про Національну поліцію»,….. «Про запобігання корупції» та іншими нормативними актами.

Таким чином, Департамент захисту економіки Національної поліції наданих законом повноважень з дотриманням встановлених законом принципів.

Відповідно до ст. 251, 254-256 КУпАП, органи Національної поліції України вправі збирати докази і складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 172-6 КК КУпАП, однак повноваження щодо перевірки та встановлення факту несвоєчасного подання декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, а також повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, відносяться до виключної компетенції НАЗК і серед повноважень органів Національної поліції України , які встановлені ст.23 Закону «Про Національну поліцію України», а також прав, зазначених у п. IV Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції, відсутні.

Також у своєму рішенні «Про затвердження Роз`яснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» №1375 від 08 грудня 2017 року НАЗК постановило, що: «зважаючи на зазначені положення законодавства, перевірка електронних декларацій є виключною компетенцією НАЗК, яке виступає єдиним суб`єктом, що здійснює таку перевірку, не наділяючи таким правом інші державні органи. З цією метою НАЗК наділено відповідними повноваженнями, а саме: правом визначати порядок такої перевірки, отримувати необхідну інформацію, проводити моніторинг способу життя декларантів, тощо.»

Згідно п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого Рішенням НАЗК 10.02.2017 № 56 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р. за № 201/30069, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції». Контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами верховенства права. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Так, відповідно до п. 3. Порядку контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами:1) верховенства права;2) рівності та гарантування прав і законних інтересів усіх суб`єктів декларування;3) об`єктивності, неупередженості та безсторонності рішень і дій Національного агентства, уповноважених ним осіб;4) достовірності і повноти інформації, що використовується Національним агентством, правомірності одержання та використання такої інформації;5) неприпустимості свавільного втручання у сферу особистого життя суб`єкта декларування, окрім як у межах та у спосіб, що передбачені Законом;6) гарантування права на судовий захист суб`єктів декларування.

Усі передбачені цим Порядком заходи контролю та повної перевірки декларацій повинні відповідати вказаним у цьому пункті принципам.

Як зазначене у п.5 Порядку контроль декларацій Національне агентство здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурних підрозділів його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням таких функцій, та автоматично за допомогою засобів програмного забезпечення інформаційно-телекомунікаційної системи проведення логічного та арифметичного контролю декларації

Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через уповноважених осіб Національного агентства працівників структурних підрозділів його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням таких функцій.

Національне агентство з питань запобігання корупції здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону № 1700-VII.

Крім того, в п. З розділу 2 Порядку проведення перевірок НАЗК, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 08 вересня 2016 р. за № 1230/29360, зазначено, що позапланова перевірка проводиться за наявності інформації, у тому числі, від фізичних та юридичних осіб, про порушення вимог Законів України «Про запобігання корупції»

Як зазначене у рапорті старшого оперуповноваженого сектору протидії корупції УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України капітана поліції Байрачного В.І. від 22.04.2019 р. на ім`я начальника УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України полковника поліції ОСОБА_5 , у ході моніторингу Е-декларацій він виявив ознаки можливого складу адміністративного правопорушення в частині фінансового контролю збоку ОСОБА_2 і пов`язаного з порушенням вимог та обмежень ЗУ «Про запобігання корупції» і просить дозволу на реєстрацію та проведення відповідної перевірки, на що було надано дозвіл у вигляді резолюції.

Як вбачається з матеріалів справи, реєстрацію було здійснено і проведено зазначену вище перевірку.

Разом з цим, у відповідності до п. 8 ч. 1 , ч. 3 ст. 12 Закону "Про запобігання корупції» здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування відноситься до повноважень Національного агентства з питань запобігання корупції належить, а у разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Таким чином, враховуючи вимоги зазначеного вище Положення про Департамент захисту економіки Нацональної поліції України працівники Департаменту мають право про виявлені факти неподання декларації, суб`єктом декларування, але після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

В судовому засіданні а саме, з протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією № 331 від 26.04.2019 р. та долучених до нього матеріалів відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, встановлено, що вказаний вище дотримано порядок не дотриманий, протокол складений не у відповідності до вимог вищезазначеного Закону та Порядку, зокрема, яким органом та коли встановлено факт неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єктом декларування, на якій підставі УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України проводило відповідні перевірки. Долучені до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2 , а також письмового повідомлення НАЗК про результати такої перевірки УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України, затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до уповноваженого для складання протоколу органу обґрунтованого висновку про порушення ОСОБА_2 , вимог законодавства у сфері корупції.

Відповідно до ст. 13 4.5, 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У розділі «Позиція Верховного Суду» постанови Верховного Суду від 11 квітня 2018 року № 814/886/17 зазначено, що на підставі рішення НАЗК «Про початок діяльності Національного агентства з питань запобігання корупції» від 14.08.2016 №1 розпочало свою діяльність Національне агентство з питань запобігання корупції, до повноважень якого згідно з п.8 ч.1 ст.11 закону №1700-VII належить здійснення в порядку, визначеному цим законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

НАЗК є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику та має повноваження щодо здійснення в порядку, визначеному законом №1700-VII, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя зазначених осіб.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності й повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Постановою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 22.05.2019 р. у якій було зазначено всі вказані вище недоліки, адміністративні матеріали по даній справі були повернуті УЗЕ для належного оформлення.

Разом з цим, з наданих матеріалів вбачається, що вказані недоліки фактично не було усунуто, а наданий рапорт (а.с.69) о/у ОСОБА_6 про наявність у протоколі технічних помилок щодо відомостей про прожитковий мінімум станом на 2018 рік на а.с. 8 та 9.

Ст.5 ч.3 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» від 17.03.2011 р. № 3166-VІ визначено недопустимість дублювання однаковими повноваженнями двох державних органів.

Аналогічна правова позиція про обов`язковість наявності в якості доказу затвердження та надсилання НАЗК до відповідного органу обґрунтованого висновку про порушення особою вимог законодавства у сфері запобігання корупції».викладена у рішенні Верховного Суду від 26.03.2018 року по справі № 800/513/17.

Суд погоджується з доводами захисника Шустової В.Ю. щодо порушення вимог ч. 2 ст.254 КУпАП у редакції ЗУ № 2293 від 27.02.2018 р. при складанні протоколу № 331 від 26.04.2019 р., тобто вбачається, що він складений без дотримання строку у двадцять чотири години з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, виходячи з дати рапорту ст.. о/у УЗЕ в Харківській обл. Байрачного В.І. 22.04.2019 і дати складання протоколу 26.04.2019 р.(а.с.13). Крім того, в матеріалах справи відсутні відомості про складення протоколу в двох екземплярах і вручення під розписку ОСОБА_2 одного з них, а тільки формально зазначене «відмовився від отримання та підпису». Про формальність складання протоколу свідчить також те, що у протоколі вказана адреса проживання ОСОБА_2 інша, ніж у наданому суду паспорті, у якому реєстрація значиться за адресою: АДРЕСА_3 , з датою реєстрації - 14.06.2017 р., а не АДРЕСА_4 (а..с.1).

Зазначені у ст.. 254 КУпАП вимоги щодо вручення протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачає її присутність при його складанні з роз`ясненням положень ст.. 268 КУпАП. Разом з цим, невірно вказана протоколі адреса може свідчити, що ОСОБА_2 дійсно не був присутній при складанні протоколу, оскільки ОСОБА_6 у випадку присутності ОСОБА_2 мав би можливість за паспортом пересвідчитися у дійсній адресі його реєстрації. Крім того, невірно вказана адреса позбавляла ОСОБА_2 щодо отримання протоколу поштовим відправленням.

Згідно ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Таким чином, для визнання дій особи такими, що містить ознаки правопорушення, її діяльність повинна бути такою, що може без сумнівів і застережень розцінюватись як правопорушення, передбачене відповідною нормою закону.

У листі Вищого спеціалізованого суду від 22.05.2017 р. за № 223-943/0/4-17 вказане наступне: «вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід враховувати: 1) об`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації. Для розкриття об`єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Так, примітка до ст. 172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ч. 1 ст. 172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння. Так, для кваліфікації діяння за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом; суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Виходячи з пояснень, наданих ОСОБА_2 та його захисником, несвоєчасність подання ним декларації не містить характеру умисних дій. Як встановлено в судовому засіданні, відомості, викладені ОСОБА_2 у поясненнях на ім`я начальника УЗЕ в Харківській області щодо розрахунку покупцем з ОСОБА_2 від продажу квартири частинами, які не перевищують 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, при наявності розписки покупця(а.с.51), органами УЗЕ належним чином не перевірялися .

При таких обставинах суд погоджується з доводами ОСОБА_2 та його захисника Шустової В.Ю. про відсутність в матеріалах справи відомостей про наявність в діях ОСОБА_2 умислу на порушення вимог фінансового характеру і будь-якого корупційного інтересу на вчинення інкримінованого йому правопорушення.

Крім того, суд погоджується з доводами ОСОБА_2 про відсутність у матеріалах справи документів, які свідчать про його обізнаність з вимогами ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що зазначені вище матеріали не містять належного підтвердження дотримання спеціально уповноваженим органом процедури щодо виявлення правопорушення суб`єктом декларування, складення та оформлення матеріалів справи, що є суттєвими порушеннями вимог діючого законодавства, тому суд вважає, що об`єктивні та законні підстави вважати ці матеріали обґрунтованими та достатніми для визнання ОСОБА_2 винним у інкримінованому адміністративному правопорушенні , відсутні.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що у діях ОСОБА_2 відсутній склад і подія адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 1 ч.2 ст. 172-6 КУпАП .

У відповідності до п.1) ч. 1 ст. 247 провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Як зазначене у ч.2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу

При таких обставинах справа відповідно до ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись п. 1) ст. 247, 283, ч. 2 ст. 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі у відношенні ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1ст.247КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7та ч.1 ст.287 КУпАП.

Головуючий О.О. Волчек