Провадження № 3/127/4921/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2019 р.м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Романчук Р.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з Відділу адмістративної практики Управління патрульної поліції у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності раніше не притягувався,

за ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення від 10.07.2019 року серії АА № 329853 вбачається, що 10.07.2019 року близько 11 год. 35 хв. ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 на законну вимогу працівників поліції при виконанні службових обов`язків припинити адміністративне правопорушення, а саме, вчиняти домашнє насильство, не відреагував, при цьому висловлювався в грубій формі та нецензурною лайкою на адресу працівників поліції, погрожував фізичною розправою, хватався за формений одяг, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та суду пояснив, що 10.07.2019 року близько 11 год. 35 хв. по проспекту Юності, 35/159 в м. Вінниці він сперечався із своєю співмешканкою ОСОБА_2 Почувши суперечку, його сусідка викликала працівників поліції. Працівник поліції, яка складала даний протокол, вела себе неадекватно, висловлювалася до нього нецензурною лайкою. Він нецензурною лайкою на адресу працівників поліції не висловлювався та не погрожував їм фізичною розправою, за формений одяг не хватався. Працівники поліції застосували до нього спецзасоби та відвезли у відділення поліції. Зазначає, що даного правопорушення він не вчиняв.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні показала, що 10.07.2019 року близько 11 год. 35 хв. за місцем проживання по АДРЕСА_1 вона сперечалася із своїм співмешканцем ОСОБА_1 , який прийшов додому в стані алкогольного сп`яніння. Працівників поліції вона не викликала, їх викликала з невідомих причин їх сусідка. ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на її адресу, коли працівники поліції сказали йому припинити це робити, він припинив висловлюватися нецензурною лайкою та почав спілкуватися нормально. Нецензурною лайкою на адресу працівників поліції ОСОБА_1 не висловлювався та не погрожував їм фізичною розправою, за формений одяг не хватався. Вона була на відстані 1 м та бачила дані події. Після чого працівники поліції застосували до ОСОБА_1 спецзасоби та відвезли у відділення поліції. Пояснень працівнику поліції вона не надавала, працівник поліції, яка складала протокол, сама написала дані пояснення від її імені, після чого частково їх зачитала та сказала підписати дані пояснення. Дані пояснення, не прочитавши, вона підписала.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_2 , суд дійшов до таких висновків.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на державний або громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законодавством передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 10.07.2019 року серії АА № 329853, 10.07.2019 року близько 11 год. 35 хв. ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 на законну вимогу працівників поліції при виконанні службових обов`язків припинити адміністративне правопорушення, а саме, вчиняти домашнє насильство, не відреагував, при цьому висловлювався в грубій формі та нецензурною лайкою на адресу працівників поліції, погрожував фізичною розправою, хватався за формений одяг, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суд зазначає, що адміністративна відповідальність за ст. 185 КУпАП настає за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Обов`язковим елементом об`єктивної сторони складу цього адміністративного правопорушення є наявність законного розпорядження або вимоги поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, яке випливає з прав працівника поліції, визначених у Законі України "Про Національну поліцію". Злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського перешкоджає нормальній діяльності поліції, виконанню представниками влади своїх службових обов`язків по охороні суспільного порядку та забезпеченню суспільної безпеки.

Дане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов`язків, тобто виражається у відмові від обов`язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень чи вимог поліцейського, або ж в непокорі, що виявляється в зухвалій формі, яка свідчить про прояв явної зневаги до органів та осіб, які охороняють суспільний порядок.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а тому це розпорядження або вимога повинні бути зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення у разі притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП.

Згідно пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.06.1992 року № 8 „Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів, злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Разом з тим, ст. 185 КУпАП відноситься до глави 14 КУпАП "Адміністративні правопорушення, що посягають на громадський порядок і громадську безпеку" і відповідальність за нею настає не за всяке невиконання законних вимог працівника поліції, а лише за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 15 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 р. № 1376, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 р. за № 1496/27941, до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення долучено рапорт працівника поліції від 10.07.2019 року, заяву та письмові пояснення ОСОБА_2 , довідку Комунального закладу Вінницького обласного наркологічного диспансеру "Соціотерапія" № 887, з якої вбачається, що ОСОБА_1 10.07.2019 року перебував у стані алкогольного сп`яніння середнього ступеню.

Як вбачається з пояснень в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, нецензурною лайкою на адресу працівників поліції він не висловлювався та не погрожував їм фізичною розправою, за формений одяг не хватався.

Як вбачається з пояснень свідка ОСОБА_2 в судовому засіданні, ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на її адресу, коли працівники поліції сказали йому припинити це робити, він припинив висловлюватися нецензурною лайкою та почав спілкуватися нормально. Нецензурною лайкою на адресу працівників поліції ОСОБА_1 не висловлювався та не погрожував їм фізичною розправою, за формений одяг не хватався. Пояснень працівнику поліції вона не надавала, працівник поліції, яка складала протокол, сама написала дані пояснення від її імені, після чого частково їх зачитала та сказала підписати дані пояснення. Дані пояснення, не прочитавши, вона підписала.

Крім того, з протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_2 зазначена в протоколі як свідок а також як потерпіла, хоча зі змісту протоколу не вбачається, що їй адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду, як це передбачено ст. 269 КУпАП, та в судовому засіданні заподіяння такої шкоди вона заперечувала.

Враховуючи викладене, суд не приймає протокол про адміністративне правопорушення як належний та допустимий доказ, оскільки він не відповідає вимогам діючого законодавства, зокрема ст. 256 КУпАП.

Згідно ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Під час судового розгляду справи особа, щодо якої складено протокол, ОСОБА_1 факти, викладені в протоколі заперечив, пояснив, що даного правопорушення він не вчиняв.

Суд зазначає, що матеріали справи не містять достатніх доказів, що підтверджують вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, не здобуто таких доказів і під час судового розгляду справи.

За встановлених при розгляді справи обставин, суд трактує всі сумніви на користь особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення і, оцінивши встановлені обставини в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, тому провадження в справі слід закрити.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ст. 247, ст. ст. 283, 284, 285 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Скаргу на постанову може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Вінницького апеляційного суду через Вінницький міський суд Вінницької області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Суддя