328/1563/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

03 липня 2018 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Коваленко П,Л.,розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Токмацького управління Головного управління ДФС у Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює керівником ТОВ «Гідролекс Груп»,

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП,

в с т а н о в и в:

До Токмацького районного суду Запорізької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 12.06.2019 №65 та додані матеріали, відповідно до яких старшим державним ревізором інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Токмацького управління ГУ ДФС у Запорізькій області Галущак О.П., за актом камеральної перевірки від 04.06.2019 №755/08-01-54-06/37713699 «Гідролекс Груп» встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 , яка являється керівником ТОВ «Гідролекс Груп», вчинила порушення п.287.3 ст.287 Податкового кодексу України не подала до установи банку платіжні доручення з орендної плати за землю згідно з податковими розрахунками з плати за землю за 2017 рік терміном сплати 24.10.2017, 30.10.2017, 30.11.2017 та 30.12.2017. Дата, час і місце вчинення правопорушення 12.06.2019 о 10 годині 00 хвилин, місто Токмак.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, за ч.1 ст.163-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до положень статті 268 КУпАП, суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Суддя дослідивши матеріали, справи встановив наступне.

Відповідно до вимог ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Адміністративна відповідальність за ч.1 ст.163-2 КУпАП настає за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Адміністративна відповідальність за ч.2 ст.163-2 КУпАП настає за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за те ж порушення.

Як вбачається з постанови судді Токмацького районного суду Запорізької області ОСОБА_2 від 22.04.2018 по справі 328/1002/19,ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП та призначено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85,00 грн. Постанова набрала законної сили 03.05.2019.

Таким чином, суд встановив, що ОСОБА_1 протягом року піддавалася адміністративному стягненню за ч.1 ст.163-2 КУпАП. Всупереч цьому посадовою особою Токмацького управління ГУ ДФС у Запорізькій області складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення не за ч.2, а за ч.1 ст.163-2 КУпАП. Суд не вправі самостійно змінювати кваліфікацію дій ОСОБА_1 на ч.2 ст.163-2 КУпАП, оскільки така кваліфікація буде погіршувати її становище.

Суддя, враховуючи вищезазначені обставини, вважає, що адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1 , було безпідставно кваліфіковано за ч.1 ст.163-2 КУпАП.

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, суд не може самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином суд перебере на себе функцію обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

Приймаючи дане рішення, суддя керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Так, зокрема, винуватість особи поза розумним сумнівом доводиться обставинами викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення, поясненнями свідків, відеоматеріалами та іншими матеріалами справи в їх сукупності. Вказані докази оцінені за внутрішнім переконанням суду, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і справедливістю.

Відповідно до ст.19 Конституції України посадова особа органу державної влади зобов`язана діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, судом встановлено, що посадовою особою Токмацького управління ГУ ДФС у Запорізькій області при складанні протоколу №65 від 12.06.2019 та оформленні доданих до протоколу матеріалів, дії ОСОБА_1 кваліфіковані невірно, і відповідно в порушення вимог ст.251 КУпАП суду не надано доказів наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП.

При цьому суд зазначає, що діючим Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачено право суду змінювати правову кваліфікацію вчиненого правопорушення, більше того, погіршувати становище особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Суд зазначає, що відповідно до принципу презумпції невинуватості щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину або правопорушення, припускається невинність до того часу, поки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Алене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

За таких обставин вину ОСОБА_1 у скоєнні інкримінованого правопорушення слід вважати не доведеною. Але оскільки Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить регламентації дій судді щодо виду рішення, яке слід прийняти в цьому випадку, то провадження щодо ОСОБА_1 слід закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 247, 256, 276, 278 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-2 КУпАП - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається до Запорізького апеляційного суду через Токмацький районний суд Запорізької області.

Cуддя: