Справа F 587/927/19
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2019 року суддя Сумського районного суду Сумської області Черних О.М., розглянувши матеріали які надійшли від Сумського РВП ГУ НП України в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, помічника оператора АЗС «Мото», зареєстрованого та мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3, НОМЕР_1, виданий Сумським РВ УМВС України в Сумській області 28.03.2005 року,

за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

14.05.2019 року до Сумського районного суду Сумської області надійшов матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен зFясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, зFясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

ОбFєктивна сторона складу правопорушення F це система передбачених адміністративно-правовою нормою ознак, що характеризують зовнішню сторону проступку; протиправне діяння (бездіяльність);шкідливі наслідки діяння; причинний зв'язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР F 119824, 23 квітня 2019 року близько 07-00 години біля будинку 26 по вул. Соборна, ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою у бік ОСОБА_2, на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину категорично не визнав та суду пояснив, що дійсно в них стався словесний конфлікт з подружжям ОСОБА_2, оскільки вони самостійно користуються підвальним приміщенням їх багатоквартирного будинку, а право користування повинно бути і в інших мешканців. Пізніше було викликано депутата вулиці та працівників поліції. Нецензурною лайкою він на адресу жодного з учасників не виражався. На запитання працівників поліції навіть депутат сільської ради повідомив, що він не виражався нецензурною лайкою. Про складання протоколу про адміністративне правопорушення він нічого не знав, йому ніхто не пояснював права та обовFязки, лише було запропоновано написати пояснення на чистому аркуші А4. Потім в телефонному порядку працівник поліції повідомив, що йому необхідно з'явитися до суду.

Будь-яких доказів вини ОСОБА_1, а саме: показами свідків, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, суду не надано. Суду надано до протоколу про адміністративне правопорушення лише пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_4О, які є зацікавленими особами.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загальноправовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об'єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов'язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

А тому, керуючись ст. 247 ч. 1 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 F закрити, за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя О.М.Черних