Справа № 405/4364/19
провадження № 3/405/986/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2019 м. Кропивницький

Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Майданніков О.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Кропивницького ВП ГУНПУ в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКППФО НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера, за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ГР № 291304 від 29.04.2019 ОСОБА_1 29.04.2019 о 11:10 годині за адресою - АДРЕСА_1 висловлювався в бік ОСОБА_2 погрозами насильства, що є домашнім насильством в сім`ї психологічного характеру, яке могло завдати шкоди психічному здоров`ю потерпілої, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не надходило. При цьому, докази на підтвердження належного повідомлення ОСОБА_1 про час та місце судового розгляду відсутні, так як поштові повідомлення (судові повістки про явку до суду 25.06.2019 та 10.07.2019) повернуті до суду з поміткою «за закінченням строку зберігання».

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною. При цьому, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, в якій вона є стороною, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Однак, ОСОБА_1 , будучи обізнаним про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та наступний розгляд справи Ленінським районним судом м.Кіровограда, про що свідчить відповідний запис в протоколі та підпис ОСОБА_1 , - до суду із запитом про рух даної справи про адміністративне правопорушення та її судовий розгляд не звертався.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, 173-2, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу. Разом з тим, враховуючи відсутність доказів на підтвердження належного повідомлення ОСОБА_1 про час та місце судового розгляду, суд позбавлений можливості правомірно піддати приводу останнього через органи внутрішніх справ (Національну поліцію).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Враховуючи положення зазначеної вище норми та беручи до уваги, що адміністративне правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 , вчинене 29.04.2019, на підставі чого суд прийшов до висновку про розгляд даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про місце, дату та час розгляду справи повідомлена належним чином. Подала до суду заяву, в якій просила не притягути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у зв`язку із примиренням з останнім, на даний час вона не має до нього жодних претензій (а.п. 17).

Вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серія ГР № 291304 від 29.04.2019 (а.п. 1), заявою та письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 , що містяться в матеріалах провадження (а.п. 4, 5), рапортом ст.дільничого Кропивницького ВП від 09.04.2019 (а.п. 3), довідкою дільничого Кропивницького ВП «Про результати проведеної перевірки за заявою ОСОБА_2 про вчинення домашнього насильства з боку ОСОБА_1 » (а.п. 2), письмовими поясненнями самого ОСОБА_1 , що містяться в матеріалах справи (а.п. 6).

Вказані докази є належними і допустимими, та на їх основі у визначеному законом порядку в повній мірі встановлено наявність адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 173-2 КУпАП та винність ОСОБА_1 в його вчиненні.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , будучи співмешанцями - спільно проживають за адресою АДРЕСА_1 , живуть як одна сім`я, ведуть спільне господарство, 29.04.2019 о 11-10 годині за місцем їх спільного мешкання між ними виникла сварка на побутовому підгрунті, в ході якої ОСОБА_1 погрожував ОСОБА_2 насильством, у зв`язку з чим останньою була викликана поліція. Однак, на даний час співмешканці примирились та ОСОБА_2 не має більше до ОСОБА_1 претензій.

Положеннями ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що:

домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь;

психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи;

Відповідно до ч.2, 3 ст.3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: 1) подружжя; 2) колишнє подружжя; 3) наречені; 4) мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); 5) особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; 6) особи, які мають спільну дитину (дітей); 7) батьки (мати, батько) і дитина (діти); 8) дід (баба) та онук (онука); 9) прадід (прабаба) та правнук (правнучка); 10) вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); 11) рідні брати і сестри; 12) інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); 13) діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; 14) опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; 15) прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя. Дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству поширюється також на інших родичів, інших осіб, які пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, за умови спільного проживання, а також на суб`єктів, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство, шляхом умисного вчинення дій психологічного характеру щодо співмешканки ОСОБА_2 .

Оскільки адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП настає, зокрема, за вчинення домашнього насильства, тобто умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, то в діях ОСОБА_1 є склад вказаного адміністративного правопорушення.

Зважаючи на те, що внаслідок дій ОСОБА_1 не було завдано значної шкоди психічному здоров`ю потерпілої, беручи до уваги фактичне примирення ОСОБА_1 та потерпілої ОСОБА_2 , суд вважає, що вчинене ОСОБА_1 правопорушення є малозначним.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

За таких обставин, суд вважає за можливе у відповідності з вимогами ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, закривши на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП провадження по даній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 22, ч. 1 ст. 173-2, 283, 284, 287 КУпАП, -

постановив:

звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКППФО НОМЕР_1 , від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Оголосити ОСОБА_1 усне зауваження.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - закрити.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Олексій Іванович Майданніков