Справа № 206/3219/19
Провадження № 3/206/1164/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

04.07.2019року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Поштаренко О.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Бубісь А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, тимчасово не працюючого, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Самарського районного суду м.Дніпропетровська надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №311373 від 31.05.2019 року, 31.05.2019 року о 22 годині 00 хвилин за адресою: вул.Семафорна, 23, громадянин ОСОБА_1 знаходився в стані алкогольного сп`яніння, висловлювався нецензурною лайкою, поводив себе агресивно. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, пояснив, що 31.05.2019 року він разом зі своєю співмешканкою ОСОБА_2 придбали у спермаркеті "АТБ-маркет" м`ясо, яке було прострочене. У магазині гроші повертати відмовилися, на прохання покликати адміністратора їм відмовили. На грунті цього почався конфлікт, після чого охоронець супермаркету взяв биту та вдарив його та ОСОБА_2 по голові. Внаслідок чого, вони поїхали до КЗ "Дніпропетровську 6 міську клінічну лікарню", оскільки в останньої була рана та текла кров. На підтвердження чого надав суду копію довідки огляду чергового лікаря від 31.05.2019 року.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши письмові докази у справі, вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з таких підстав.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести підїзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоровя, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №311373 від 31.05.2019 року не вказано чи наявний у ОСОБА_1 хуліганський мотив, також такі обставини не встановлені в судовому засіданні, оскільки останній стверджує, що жодних хуліганських дій не вчиняв, а навпаки саме його та його дружину побили. Вказані обставини підтверджуються рапортом поліцейського взводу №3 роти №3 батальйону №2 УПП в Дніпропетровській області капрала поліції Плутенко Л.І., 31.03.2019 був отриманий виклик на планшет через лінію "102". Прибувши за адресою: вул.Семафорна, 23, вивчивши заявника громадянку ОСОБА_2 та її чоловіка ОСОБА_1 Вказані особи придбали в супермаркеті "АТБ-маркет" м`ясо, виявивши що воно просрочене, попросили повернути їм гроші. Однак, повертати гроші та покликати адміністратора їм відмовили. На грунті чого почався конфлікт. За словами заявника охоронець супермаркету виніс биту та вдарив ОСОБА_2 та ОСОБА_1 по голові. На момент затримання у ОСОБА_1 була рана на усі та текла кров. ОСОБА_1 на момент затримання знаходився в стані алкогольного сп`яніння, поводив себе агресивно, на зауваження не реагував, через що був затриманий за ст.173 КУпАП та доставлений до Самарського ВП.

З пояснень ОСОБА_1 та матеріалів справи про адміністративне правопорушення судом встановлено, що відсутня подія адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки будь-якого підтвердження вчинення адміністративного правопорушення, окрім самого протоколу та рапорту працівника патрульної в матеріалах справи відсутні.

Крім того судом встановлено, що саме ОСОБА_1 викликав поліцію у зв`язку із вчиненням протиправних дій охоронця "АТБ-маркету", однак поліцейський ОСОБА_3 безпідставно склав протокол про адміністративне правопорушення саме на нього.

Будь-яких доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП матеріали справи не містять.

Враховуючи викладене суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП - закрити в зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В.Поштаренко