Справа №: 700/611/19
Провадження № 3/700/156/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

03 липня 2019 року смт.Лисянка

Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Яценко Г.М.,

за участю секретаря судового засідання Бондарчук Т.І.,

за участю прокурора Прудиуса О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі суду матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 , місце роботи: Лисянська районна державна адміністрація Черкаської області, посада: начальник архівного відділу, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі за текстом - КупАП),

у с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративні правопорушення від 10 червня 2019 року, який складений уповноваженою особою Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України (протокол № 13/2019) ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника архівного відділу Лисянської районної державної адміністрації Черкаської області вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, за наступних обставин.

Згідно розпорядження від 27.12.2011 року №162-к «Про призначення ОСОБА_1 », відповідно до Законів України «Про місцеві державні адміністрації», «Про державну службу» ОСОБА_1 призначено з 01.01.2012 року на посаду начальника архівного відділу Лисянської РДА. У цьому ж розпорядженні зазначено, що ОСОБА_1 має одинадцятий ранг державного службовця.

26.05.2017 року, відповідно до видаткової накладної, ОСОБА_1 набула права власності на рухоме майно, тепловий насос повітря/вода САR-20ХВ, вартістю відповідно накладної 90200 грн.

Враховуючи, що вартість придбаного майна становить 90200 грн, то у суб`єкта декларування виник обов`язок відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», у десятиденний строк з моменту набуття права власності, а саме упродовж періоду часу з 26.05.2017 р по 23:59 год 04.06.2017 року письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування шляхом відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет, адже Законом передбачений термін у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

Згідно з відомостями, які вказані у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_1 , не повідомила НЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, ОСОБА_1 порушила вимоги пп. «В» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Статтями 245, 280 КУпАП, передбачено, що одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об"єктивне з"ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається зі ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції", правопорушення пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинення особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та /або цивільно-правову відповідальність.

Статтею 8 Закону України «Про державну службу», визначено у п.9, що серед основних обов`язків державного службовця - додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Стаття 32 цього ж Закону визначає, що на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».

Стаття 44 Закону України «Про держану службу», що визначає, що оцінювання результатів службової діяльності проводиться із врахуванням та на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків у разі вчинення ним корупційного правопорушення здійснюється відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» передбачено статтею 77 цього ж Закону.

Частиною 2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до диспозиції ч.2 ст. 172-6 КУпАП, неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані» не передбачає наявності поважних причин неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

У судовому засіданні учасники судового процесу не полягали на фіксуванні судового процесу.

У судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини не визнала та пояснила, що інформацію про придбання теплового насосу була подана нею 19 березня 2018 року в декларації за 2017 рік, тому умислу в своїх діях не вбачає. Просить суд не притягувати її до адміністративної відповідальності та закрити провадження у справі.

Прокурор у судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбачених частиною 2 ст. 172-6 КУпАП з підстав наведених в протоколі про адміністративне правопорушення від 10.06.2019 року.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, суд виходить з наступного.

Начальнику архівного відділу Лисянської районної державної адміністрації ОСОБА_2 Катерині Василівні інкримінується те, що вона не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції, про суттєві зміни у її майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення пов`язанне з корупцією, відповідальність за що передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 зазначено, що днем виявлення правопорушень є 20 травня 2019 року.

З даним твердженням суд погодитись не може через наступне.

Відповідно до ч. 2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, частина 2 статті 172-6 КУпАП України, передбачає відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Положеннями ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно з ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказував, що, оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України» суд вказав, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

В контексті рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» (Заява №7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляють особа, яка склала протокол про адміністративне порушення, та прокурор, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті. Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Як вбачається із матеріалів справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 набула права власності на рухоме майно, тепловий насос повітря/вода САR -20 ХВ 26.05.2017 року. Так, датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 26 травня 2017 року, на момент розгляду справи, тобто 03 липня 2019 року провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку зі спливом строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

За таких обставин, суд вважає, що провадження у даній справі про адміністративне правопорушення слід закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 3, 28 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст. 172-6, 247,283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст.172-6 КУпАП закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до апеляційного суду Черкаської області через Лисянський районний суд, який виніс постанову, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Г.М. Яценко