КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 33/824/2299/2019
Категорія: ст. 471 МК України
П О С Т А Н О В А

Іменем України

07 червня 2019 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Новов С.О., за участю представника Київської митниці ДФС України Захарова А.О. та захисника особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Олійника В.Б., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою представника Київської митниці ДФС Павленка С.А. на постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 травня 2019 року,

в с т а н о в и в:

Відповідно до постанови судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 травня 2019 року,

ОСОБА_1 ( ОСОБА_1) , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_1

визнано винною у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, з накладенням на неї адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок.

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0086/12500/19, а саме: євро за курсом НБУ на 23.02.19 за 100 євро - 3065. 8786 грн., кількістю - 240, вартістю 7358 грн. 11 коп.; долар США за курсом НБУ на 23.02.19 за 100 доларів США - 2700.2630 грн., кількістю - 5240, вартістю 141493 грн. 78 коп.; гривні - 2620.00 - повернуто громадянці України ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянки України для виїзду за кордон № НОМЕР_1 , виданий 10.02.2016, орган, що видав 8089, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 .

Цією ж постановою стягнуто з громадянки України ОСОБА_1 , на користь Державного бюджету України судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп. та витрати, понесені у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення у розмірі 41 грн. 02 коп.

Як зазначено в постанові судді, 23.02.2019 о 13 год. 35 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянкою України ОСОБА_1 , яка прилетіла літаком авіакомпанії «Австрійські Авіалінії» з Австрії м. Відень, рейсом № 667, своїми діями вона обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчила про факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиркою «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадяни самостійно обирають відповідний канал («зелений коридор» або «червоний») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 МК України громадянці України ОСОБА_1 , було задано запитання щодо наявності у неї готівки, на що вона відповіла, що вона має 8 000 доларів США та євро разом. Після цього громадянку України ОСОБА_1 , було запрошено до службового приміщення митниці залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», де нею була видана готівка в розмірі: 5240 доларів США та 10240 євро та 2620 гривень, що знаходились: 10 200 євро - в одному з відділень жіночої сумки пасажирки (ручна поклажа), 5240 доларів США, 40 євро та 2620 гривень - в гаманці, який містився в тій же жіночій сумці. Готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки України ОСОБА_1 , 5000 євро належить колезі пасажирки ОСОБА_4 (він прилетів цим же рейсом), а вся інша готівка (5240 євро, 5240 доларів США та 2620 гривень) належить їй особисто.

Пасажирка обрала проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10000 Євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми громадянці України ОСОБА_1 , було пропущено 10000 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 240 євро, 5240 доларів США та 2620 гривень.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажирка не надала, до моменту перетину нею «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не зверталась.

Таким чином, своїми діями громадянка України ОСОБА_1 під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянкою України ОСОБА_1 , яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі відповідно до Постанови Правління НБУ №148 від 27.05.2008, та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв`язку з цим, інспектором митниці, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, 23.02.2019 складено протокол про порушення митних правил №0086/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0086/12500/19 вилучено: євро за курсом НБУ на 23.02.19 за 100 євро - 3065-8786 грн., кількістю - 240, вартістю 7358 грн. 11 коп.; Долар США за курсом НБУ на 23.02.19 за 100 доларів США - 2700-2630 грн., кількістю - 5240, вартістю 141493 грн. 78 коп.; Гривні - 2620-00.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, представник Київської митниці ДФС Павленко С.А. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати у повному обсязі постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановити нову постанову щодо громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якою визнати її винною у вчиненні порушення митних правил за ст. 471 МК України, застосувати до неї стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 гривень та конфіскації затриманої по справі валюти в розмірі 240 євро, 5240 доларів США та 2620 гривень.

Як зазначає в апеляційній скарзі апелянт, судом було встановлено, що громадянка України ОСОБА_1 , є фізичною особою підприємцем «ПП Київ», що підтверджено копіями податкових декларацій платника єдиного податку фізичної особи - підприємця, рахунки податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, крім цього, на підтвердження легального походження коштів на переміщення валюти через державний кордон України, до суду були надані документи: договір № 001/03/18/0390, «Укргазбанку» від 06.03.2018, відповідно з яким сума депозиту на рахунок банку становить 100000 доларів США та квитанції «№ ТКК83074.82143.11908 від 06.03.2018 на суму коштів 100000 доларів США, що свідчить про взяття ОСОБА_1 кредиту на зайняття підприємницькою діяльністю, проте, як вказує апелянт, у судовому засіданні жодним чином не було перевірено реальний майновий стан особи, що притягається до відповідальності, у зв`язку з чим, митниця вважає висновок суду щодо покладення «індивідуального надмірного тягаря» на громадянку України ОСОБА_1 у зв`язку із застосуванням конфіскації є недостатньо обґрунтованим.

Зокрема, апелянт звертає увагу на те, що в обґрунтування застосування до громадянки України ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу без конфіскації предметів правопорушення суд зазначив, що відповідно до п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї», у зв`язку з чим, апелянт вказує на те, що конфіскація товарів, обмежених до переміщення через митний кордон України, за вчинення порушення митних правил передбачена як вид стягнення санкцією статті 471 МК України, тобто встановлена законом, а отже, її застосування не буде свавільним посяганням на мирне володіння майном.

На думку апелянта, жодним чином не було встановлено, що застосування конфіскації валюти у сумі 240 євро, 5240 доларів США та 2620 гривень для громадянки України ОСОБА_1 «надмірний і індивідуальний тягар» на що посилається суд у постанові від 03.05.2019.

Заслухавши пояснення представника Київської митниці ДФС Захарова А.О., який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити; пояснення захисника особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Олійника В.Б., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити постанову судді без змін; перевіривши матеріали справи та доводи скарги, вважаю, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так, за наслідками розгляду справи про порушення митних правил, суддя, який її розглядав, дійшов обґрунтованих висновків як щодо обставин вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України, так і щодо доведеності вини ОСОБА_1 у його вчиненні, оскільки ці висновки ґрунтуються на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, а наявні у справі докази не викликають будь-яких сумнівів у їх достовірності.

Зокрема, як прямо передбачено диспозицією ст. 471 МК України, вона встановлює адміністративну відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Це порушення тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

Разом з тим, приймаючи рішення про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, суддя, незважаючи на вказані вище вимоги закону, не конфіскував вилучену у порушниці валюту, посилаючись на не, що застосування конфіскації предметів порушення митних правил, у даному випадку буде свідчити про порушення положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки це додаткове стягнення буде не пропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі порушника та буде неспіврозмірним практичній ролі «правопорушення та відповідальності», а також покладає на ОСОБА_1 «індивідуальний надмірний тягар» через втручання держави у його право на власність.

Перевіривши мотиви прийнятого суддею рішення щодо незастосування конфіскації валюти, яка є безпосереднім предметом правопорушення, оскільки її переміщення через митний кордон України обмежено законодавством України, а також доводи апеляційної скарги представника Київської митниці ДФС, суд апеляційної інстанції вважає, що вона підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як встановлено ч. 1 ст. 365 МК України громадяни за умови дотримання вимог цього Кодексу та інших актів законодавства України можуть переміщувати через митний кордон України будь-які товари, крім тих, що заборонені до ввезення в Україну (у тому числі з метою транзиту) та вивезення з України.

Крім того, як передбачено ч. 1 ст. 197 МК України, у випадках, передбачених законом, на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України.

Згідно вимог ч. 3 зазначеної вище статті, обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Відповідно до п. 6 Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей, яке затверджено Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 3, яка набрала чинності з 07 лютого 2019 року, встановлено, що фізична ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту (готівкову валюту України та готівкову іноземну валюту) в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином, наведені вище нормативні акти дозволяють зробити висновок про те, що незалежно від законності походження валютних цінностей, порядок їх переміщення через митний кордон України, має чітку регламентацію, яку повинні дотримуватися всі громадяни без будь-яких винятків, у тому числі і громадянка України ОСОБА_1 , яка ввозила на митну територію України готівкову іноземну валюту в розмірі 5240 доларів США та 10240 євро, з яких 5000 євро, зі слів ОСОБА_1 належать її колезі ОСОБА_4 (він прилетів цим же рейсом), а вся інша готівка (5240 євро, 5240 доларів США та 2620 гривень) належить їй особисто та отримана нею шляхом зайняття підприємницькою діяльністю.

При цьому, як безспірно встановлено судом під час розгляду справи про порушення митних правил, ОСОБА_1 , в порушення встановленого МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, обравши формою проходження митного контролю проходження через «зелений коридор» переміщувала через митний кордон України товар, у даному випадку валютні цінності, а саме готівку в розмірі 5240 доларів США та 10240 євро, переміщення якої обмежено законодавством України, зокрема сумою, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро, без письмового декларування митному органу, вчинила тим самим правопорушення, передбачене ст. 471 МК України, яке тягне за собою не лише штраф у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а й конфіскацію товарів у разі, якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України.

За таких обставин готівкова іноземна валюта (долари США) в сумі, що перевищує зазначений вище еквівалент (10 000 євро), підлягає конфіскації, як безпосередній предмет правопорушення, оскільки в такому випадку ця готівкова іноземна валюта відносяться до товарів, на які встановлено обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України.

Нормами МК України та КУпАП, які підлягають застосуванню при притягненні особи до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, у тому числі за ст. 471 МК України, не передбачена можливість незастосування додаткового адміністративного стягнення у виді конфіскації безпосередніх предметів правопорушення, незалежно від форми вини або наявності обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, тим більше якщо такими предметами є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України.

До того ж, навіть якщо припустити, що ОСОБА_1 не знала вимог законодавства щодо товарів, переміщення яких через митний кордон України обмежено законодавством України, ця обставина не може служити підставою для її звільнення від додаткового адміністративного стягнення у виді конфіскації безпосередніх предметів правопорушення, оскільки згідно вимог, передбачених ч. 2 ст. 68 Конституції України, незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, одним із видів якої є адміністративна відповідальність.

Оцінюючи мотиви, якими суддя обґрунтував своє рішення щодо незастосування до ОСОБА_1 додаткового адміністративного стягнення у виді конфіскації безпосередніх предметів правопорушення, яке передбачене санкцією ст. 471 МК України, зокрема посилань на застосування положень Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», яка ратифікована Україною 17 липня 1997 року та практики ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне звернути увагу на те, що, згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, в тому числі рішень «Трегубенко проти України» та «Гирлян проти Росії», на які міститься посилання в оскаржуваній постанові, при встановленні відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння, суд дійсно повинен проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини).

Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Враховуючи зазначені критерії, а також конкретні обставини справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 суд першої інстанції погодився з тим, що за першими двома критеріями застосування адміністративного стягнення у виді конфіскації товарів, не викликає сумнівів.

Що ж стосується критерію пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини), то, як правильно зазначено в оскаржуваній постанові, цей критерій носить оціночний характер, а тому його не можна застосовувати до всіх без винятку справ, де є підстави для обмеження права володіння власністю. Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення.

Якщо проаналізувати справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , з огляду на вищенаведені критерії правомірності позбавлення володіння згідно зі ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, то можна зробити висновок про те, що в даному конкретному випадку застосування адміністративного стягнення у вигляді конфіскації товарів (безпосередніх предметів правопорушення) відповідатиме не тільки двом першим критеріям, а й критерію пропорційності, оскільки забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини.

При цьому, вирішуючи питання про застосування чи незастосування конфіскації у справі щодо ОСОБА_1 , суд повинен був надавати перевагу загальному, «знеособленому» висновку ЄСПЛ, наведеному зокрема в п. 33 рішення у справі «Ісмаїлов проти Російської Федерації», про те, що декларування запобігає неконтрольованому ввезенню готівки в державу чи її вивезенню з неї, тому конфіскація у випадку недекларування готівки під час проходження митного контролю є частиною регуляторного механізму, який відповідає загальним інтересам суспільства.

Крім того, суд повинен був врахувати, що санкція ст. 471 МК як у частині основного, так і додаткового стягнення, виконує не лише каральну функцію щодо власне порушника, а й превентивну функцію як до самого правопорушника, так і до невизначеного кола інших осіб, а тому звільнення ОСОБА_1 від конфіскації безпосередніх предметів правопорушення могло бути застосоване лише в тому випадку, якщо б конфіскація була для неї «індивідуальним і надмірним тягарем».

Обставини, на які послався у своєму рішенні суддя, не дають підстав для висновку, що конфіскація безпосередніх предметів правопорушення, а саме вилученої у ОСОБА_1 готівкової іноземної валюти буде для неї «індивідуальним і надмірним тягарем», тим більше, якщо прийняти до уваги, що частина вилученої у неї валюти, як стверджує остання, взагалі не є її власністю.

З огляду на вищенаведене, суд апеляційної інстанції вважає, що постанова судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 травня 2019 року щодо ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) підлягає скасуванню з постановленням нової постанови, якою ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) слід визнати винною у порушенні митних правил, передбачених ст. 471 МК України, з накладенням на неї адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок, з конфіскацією в дохід держави безпосереднього предмету правопорушення, а саме вилученої у ОСОБА_1 , відповідно до протоколу про порушення митних правил № 0086/12500/19 валюти, зокрема: 240 євро, що за курсом НБУ на 23.02.2019 становить 7358 грн. 11 коп.; 5240 доларів США, що за курсом НБУ на 23.02.2019 становить 141493 грн. 78 коп. та 2620 грн. 00 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, а також ст. ст. 529, 530 МК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС Павленка С.А. задовольнити.

Постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 квітня 2019 року, якою ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 )притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою ОСОБА_1 ( ОСОБА_1) визнати винною у порушенні митних правил, передбачених ст. 471 МК України, з накладенням на неї адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок, з конфіскацією в дохід держави безпосереднього предмету правопорушення, а саме вилученої у ОСОБА_1 , відповідно до протоколу про порушення митних правил № 0086/12500/19 валюти, зокрема: 240 євро, що за курсом НБУ на 23.02.2019 становить 7358 грн. 11 коп.; 5240 доларів США, що за курсом НБУ на 23.02.2019 становить 141493 грн. 78 коп. та 2620 грн. 00 коп.

Стягнути з громадянки України ОСОБА_1 , на користь Державного бюджету України судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп. та витрати, понесені у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення у розмірі 41 грн. 02 коп.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду

С.О. Новов

Головуючий у 1-й інстанції - суддя Кабанячий Ю.В.