Провадження № 3/537/735/2019
Справа № 537/2489/19
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.06.2019 року м. Кременчук

Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі:

головуючого судді Мурашової Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Мєняйлова О.О.,

прокура Романова Я.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

розглянувши матерiали справи, якi надiйшли вiд Управління захисту економіки в Полтавській області ДЗЕ Національної поліції України про притягнення до адмiнiстративної вiдповiдальностi:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Єнакієве Донецької області, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 09.02.2006 року Єнакіївським МВ УМВС України в Донецькій області, РНОКПП НОМЕР_2 , яка розлучена, має на утриманні неповнолітню дитину інваліда, 2006 р.н., працює провідним спеціалістом Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Провідний спеціаліст Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області Галузинська М.Ю. являючись, відповідно до підпункту «в» пункту 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Законом), суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», будучи суб`єктом декларування, несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані після отримання 20.06.2018 року в дар квартири АДРЕСА_2 , яку сторони оцінили в 100000 грн.

Так, відповідно до наказу Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області № 63-ос від 07.03.2018 року ОСОБА_1 призначена на посаду провідного спеціаліста відділу по роботі з населенням, VI категорія, 13 ранг.

Згідно п.п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», посада ОСОБА_1 віднесена до суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону, як на посадову особу органів місцевого самоврядування, уповноважену на виконання функцій місцевого самоврядування.

20.06.2018 року ОСОБА_1 отримала від ОСОБА_2 безоплатно у власність об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_2 , яку сторони оцінили в 100000 грн., на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Курячим В.М. В той же день було проведено державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на зазначену квартиру.

Такими чином 20.06.2018 року ОСОБА_1 отримала дохід, а саме нерухоме майно, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня поточного 2018 року, а тому відповідно до положень ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 була зобов`язана у 10-ти денний строк з моменту отримання доходу повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, тобто в строк не пізніше 23 год. 59 хв. 59 с. 30.06.2018 року.

Проте в порушення ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 повідомила НАЗК шляхом подання до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування повідомлення про зазначені вище суттєві зміни в майновому стані лише 27.07.2018 року, тобто після спливу встановленого Законом 10-ти денного строку з моменту отримання доходу.

Місцем вчинення ОСОБА_1 правопорушення, пов`язаного з корупцією, є місце її роботи в Крюківській районній адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області, за адресою м. Кременчук вул.. І.Приходька, 90, оскільки обов`язок ОСОБА_1 декларування виник у зв`язку із зайняттям нею посади провідного спеціалісту відділу по роботі з населенням Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області.

Датою вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 00 годин 01.07.2018 року.

Датою виявлення правопорушення є 26.03.2019 року, з моменту проведення Кременчуцькою місцевою прокуратурою систематичного аналізу законності у сфері запобігання корупції, під час якого було виявлено допущення ОСОБА_1 порушення вимог фінансового контролю, передбачені Законом, після набуття права власності на об`єкт нерухомого майна. (а.с.28).

Отже ОСОБА_1 , будучи провідним спеціалістом відділу по роботі з населенням Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області, являючись відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції», примітки до ст..172-6 КУпАП, суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону, в порушення ч.2 ст.52 Закону, після отримання доходу 20.06.2018 року, а саме набуття права власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_2 , вартістю 100000 грн., в порушення встановленого Законом 10-ти денного строку, тобто до 23 год. 59 хв. 59 с. 30.06.2018 року, не подала своєчасно повідомлення про суттєві зміни в майновому стані на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

В судовому засіданні прокурор підтримав протокол про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 Просив визнати її винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, призначити мінімальне стягнення, встановлене санкцією статті, за вчинене правопорушення.

ОСОБА_1 в судовому засіданні визнала свою вину у поданні декларації про суттєві зміни в майновому стані з порушенням встановленого ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції» 10-ти денного строку з моменту отримання в дар квартири, вартістю 100000 грн., що мало місце 20.06.2018 року. Проте зазначала, що не мала умислу не подати або несвоєчасно подати декларацію про суттєву зміну майнового стану. Не змогла своєчасно подати декларацію у зв`язку з негараздами в сім`ї, що виникли внаслідок розлучення з чоловіком.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи встановив наступне.

Згідно вимог ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП, при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, зокрема підлягають з`ясуванню питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Водночас, рішення приймається на підставі доказів, долучених у суді й оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Приміткою до ст.172-6 КпАП України визначено, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до ч. 1 та 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Так, відповідно до наказу Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області № 251-ос від 13.10.2017 року ОСОБА_1 призначена з 17.10.2017 року на посаду спеціаліста 1 категорії відділу по роботі з населенням, VI категорія, 13 ранг.

Відповідно до наказу Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області № 43-ос від 01.03.2018 року ОСОБА_1 призначена на посаду провідного спеціаліста відділу реєстру територіальної громади, VI категорія, 13 ранг.

Відповідно до наказу Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області № 63-ос від 07.03.2018 року ОСОБА_1 призначена на посаду провідного спеціаліста відділу по роботі з населенням, VI категорія, 13 ранг. (а.с.31-33).

Зі змісту посадової інструкції провідного спеціаліста відділу по работі з населенням Крюківської районного адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області вбачається, що ОСОБА_1 займаючи цю посаду є особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування. (а.с.35-43).

Згідно зі статтею 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в ч. 1 ст. 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Згідно з абз. 15 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, пунктах «а» і «в» пункту 2, пунктах 4 і 5 частини 1 ст. 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст.45, п.п. «в» п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України №1700-VII «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб`єктом декларування, на якого поширюється дія цього Закону України «Про запобігання корупції», а відповідно і суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язанні з корупцією.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

В ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» встановлено з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць у розмірі 1762 грн.

Таким чином, з 01.01.2018 суб`єкти декларування зобов`язані були повідомляти Національне агентство про суттєві зміни в майновому стані, а саме, отримання доходу, придбання майна на суму, що перевищує 88100 грн.

Положенням ч. 2 ст.19 Конституції України визначено, що посадові особи органів державної влади та місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

20.06.2018 року ОСОБА_1 отримала від ОСОБА_2 на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Курячим В.М., безоплатно у власність об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_2 , який сторони оцінили в 100000 грн. Цей факт підтверджено Договором дарування, посвідченим 20.06.2018 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського округу Курячим В.М., а також Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, сформованої станом на 02.04.2019 року №161923019 (а.с. 25-27).

Таким чином, 20.06.2018 року ОСОБА_1 отримала дохід, а саме нерухоме майно, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня поточного 2018 року. А тому відповідно до положень ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 була зобов`язана у 10-ти денний строк з моменту отримання доходу повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, тобто в строк не пізніше 23 год. 59 хв. 59 с. 30.06.2018 року.

Про вартість набутого майна ОСОБА_1 знала або повинна була знати, оскільки їй нотаріусом видано зазначений договір дарування одразу після його укладення, а також видано довідку з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно.

Відповідно до ст.182, ч.2 ст.331 та ч. 4 ст.334 Цивільного кодексу України, право власності на нерухоме майно виникає з моменту його державної реєстрації.

Згідно п.2 ч.1 ст. 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав у Державному реєстрі прав є обов`язковою.

Враховуючи вище наведене, у ОСОБА_1 виникло право власності на нерухоме майно (квартиру АДРЕСА_3 в будинку АДРЕСА_4 , яку сторони оцінили в 100000 грн.) з моменту державної реєстрації, а саме з 20.06.2018 року.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи особою, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», отримавши дохід у вигляді вказаної вище нерухомості, вартість якої перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2018 року, зобов`язана була до 23 год 59 хв 59 с. 30.06.2018 року повідомити в установленому законом порядку про суттєві зміни у майновому стані.

В даному випадку набуття права власності на підставі договору дарування та реєстрація нерухомого майна слід вважати доходом.

Порядок інформування НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який був затверджений рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089). Відповідно до пункту 6 Розділу II зазначеного Порядку, субєкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб`єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подаються виключно в електронній формі, їх паперова копія не подається. Електронна форма для подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування затверджена рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 року.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 несвоєчасно повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, а саме лише 27.07.2018 року, тобто після спливу 10-ти денного строку з моменту отримання доходу у виді нерухомого майна, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2018 року, за що передбачена відповідальність за ч. 2 ст.172-6 КУпАП. (а.с. 22-24).

Оцінивши в сукупності докази, які наявні в матеріалах справи, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Щодо доводів ОСОБА_1 про відсутність умислу на вчинення нею зазначеного адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, суддя вважає ці доводи безпідставними, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч.1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов`язковим елементом об`єктивної сторони є умисна дія: несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. З суб`єктивної сторони правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, в диспозиції статті при формулюванні складу правопорушення не зазначено необхідність перевірки поважності причин неподання, або несвоєчасного подання декларації про суттєві зміни майнового стану.

Дана стаття КУпАП є бланкетною, а склад правопорушення формальний.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого та непрямого).

ОСОБА_1 , будучи суб`єктом декларування у відповідності до Закону України «Про запобігання корупції», та будучи достовірно обізнаною з положеннями цього Закону, а також будучі достовірно обізнаною про дарування їй об`єкту нерухомості, вартістю більше 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2018 рок, не виконала своєчасно вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», що свідчить про наявність в її діях непрямого умислу, а відповідно суб`єктивної сторони правопорушення, що є обов`язковим елементом складу адміністративного правопорушення.

Суду не надано доказів, що ОСОБА_1 мала намір у встановлений законом десятиденний строк подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані та виконувала у зв`язку з цим необхідні дії, та що існували об`єктивні поважні причини, які б завадили їй виконати свій обов`язок суб`єкта декларування.

Європейським судом з прав людини активно використовується стандарт доказування «поза розумним сумнівом».

Зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18.06.2015, заява № 10705/12) ЄСПЛ відзначив таке: «Суд при оцінці доказів керується критерієм «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою, така доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Також має враховуватися якість доказів, включаючи те, чи не ставлять обставини, за яких вони були отримані, під сумнів їхню надійність та точність (п. 86 рішенння ЄС від 11.07.2013 у справі «Вєрєнцов проти України»).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Всебічно дослідивши обставини справи, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 280 КУпАП, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність доказів з точки зору їх достатності та взаємозв`язку, суддя прийшов до висновку про те, що вони дають можливість дійти поза розумним сумнівом обґрунтованого висновку щодо порушення ОСОБА_1 вимог чинного законодавства щодо додаткових заходів здійснення фінансового контролю за встановлених судом обставин.

Чинне законодавство, зокрема Кодекс України про адміністративне правопорушення, не містить чіткого визначення дня виявлення правопорушення, у зв`язку з чим суд виходить з того, що за загальним правилом таким днем слід вважати день (дату), коли орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, чи інший уповноважений орган фактично дізнався, міг чи повинен був дізнатися про вчинене адміністративне правопорушення, а не дата складання протоколу, оскільки дата виявлення правопорушення і дата його фіксації не завжди є поняттями тотожними.

Вказаний протокол про адміністративне правопорушення складений у відповідності до вимог ст. 254, 255, 256 КУпАП, Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 09.06.2016 № 5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.07.2016 за № 1019/29149.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, під час розгляду даного матеріалу судом не встановлено.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, - є щире каяття, активне сприяння розкриттю правопорушення, наявність на утриманні неповнолітньої дитини, яка виховуються в неповній сім`ї.

Враховуючи обставини вчиненого правопорушення, дані про особу, суд приходить до висновку про наявність правових підстав до визнання ОСОБА_1 винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП, та накладає на неї мінімальне стягнення в межах санкції зазначеної статті у вигляді штрафу на користь держави.

У відповідності до ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. 40-1 КУпАП,суд стягує з правопорушника на користь держави судовий збір.

Відповідно до ст. 59 Закону України "Про запобігання корупції", відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Відповідно до ст. 285 КУпАП, постанова суду про накладення адміністративного стягнення за адміністративне корупційне правопорушення у триденний строк з дня набрання нею законної сили направляється відповідному органу державної влади, органу місцевого самоврядування, керівникові підприємства, установи чи організації, державному чи виборному органу, власнику юридичної особи або уповноваженому ним органу для вирішення питання про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, усунення її згідно із законодавством від виконання функцій держави, якщо інше не передбачено законом, а також усунення причин та умов, що сприяли вчиненню цього правопорушення.

Керуючись ч. 2 ст.172-6, ст.ст. 33, 283, 284, 285, 40-1 КУпАП, суд

у х в а л и в :

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КпАП України, та накласти стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 384,20 грн.

Копію постанови видати ОСОБА_1 та прокурору Кременчуцької місцевої прокуратури негайно після проголошення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавсько області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає чинність після закінчення 10-ти денного строку на її оскарження, та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Копію постанови після набрання чинності направити до Крюківської районної адміністрації виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області, ТУ ДСА України в Полтавській області та Національного агентства з питань запобігання корупції.

Суддя Крюківського районного суду

м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В.