Справа № 491/583/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2019 року Ананьївський районний суд Одеської області

у складі:головуючого судді Желяскова Олега Олександровича
за участю:секретаря судового засідання Кір`як І.О.,
особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,
прокурора Гурової І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ананьїв Одеської області справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Долинське Ананьївського р-ну Одеської області, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Ананьївським РВ ГУМВС України в Одеській області 6 липня 2010 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді сільського голови Долинської сільської ради Ананьївського району Одеської області, протягом року притягувався до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КУпАП

В С Т А Н О В И В :

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді сільського голови Долинської сільської ради Ананьївського району Одеської області VII скликання та будучи суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, відповідно до п.п.«б», п.1, ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» письмово несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані у визначений Законом України «Про запобігання корупції» десятиденний строк у зв`язку з придбанням майна квартири на суму 1678034 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

За вказаним фактом оперуповноваженим відділу Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Яковець Я.А. складено протокол про адміністративне правопорушення від 17 червня 2019 року №499 за ч.2 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 з`явився за викликом до суду та йому було вручено пам`ятку про його права, передбачені Конституцією України та Кодексом України про адміністративні правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що в нього не було умислу на приховування факту придбання, зазначеної у протоколі про адміністративне правопорушення, квартири. Відомості про даний факт він вніс до щорічної декларації за 2018 рік, та вважав, що цього достатньо.

Прокурор Котовської місцевої прокуратури Одеської області Гурова І.М. у судовому засіданні зазначила, що вважає вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення повністю доведеною зібраними у справі доказами, у зв`язку з чим просила суд визнати ОСОБА_1 винним та накласти на нього стягнення в межах санкції ч.2 ст.172-6 КУпАП.

За згодою учасників процесу судом було визнано недоцільним дослідження у судовому засіданні матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав.

З доданого до протоколу про адміністративне правопорушення рапорту оперуповноваженого відділу Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Яковець Я.А. від 2 травня 2019 року на імя начальника УЗЕ в Одеській області ДПЗ НП України (а.с.10) вбачається, що в ході проведення заходів у межах та відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», як спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції, під час аналізу інформації з відкритих джерел встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді сільського голови Долинської сільської ради, 13 серпня 2018 року придбав квартиру в АДРЕСА_2 , вартістю 1678034 грн. У зв`язку з чим оперуповноважений УЗЕ в Одеській області ДПЗ НП України Яковець Я.А. просив дозволу начальника УЗЕ в Одеській області ДПЗ НП України на збір доказів щодо підтвердження або спростування наявності складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

На рапорті міститься резолюція «Дозволяю», датована 3 травня 2019 року та номер 553 кор.

З доданого до протоколу про адміністративне правопорушення рапорту оперуповноваженого відділу Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Яковець Я.А. від 14 червня 2019 року (а.с.9) вбачається, що ним було проведено перевірку за матеріалами 553 кор. від 3 травня 2019 року, в ході якої встановлено, що ОСОБА_1 будучи сільським головою Долинської сільської ради Ананьївського району Одеської області в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» письмово несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані у визначений Законом України «Про запобігання корупції» десятиденний строк у зв`язку з придбанням майна квартири на суму 1678034 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Також, в зазначеному рапорті оперуповноваженим відділу Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Яковець Я.А. ставиться питання перед начальником Управління захисту економіки в Одеські області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про надання дозволу на складення у відношенні ОСОБА_1 протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

На рапорті міститься резолюція «Дозволяю».

З наведеного вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення від 17 червня 2019 року №499 складено оперуповноваженим відділу Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Яковець Я.А. за результатами проведеної ним перевірки за матеріалом 553 кор. від 3 травня 2019 року, зареєстрованими за його власним рапортом за фактом виявлення відомостей про придбання 13 серпня 2018 року сільським головою Долинської сільської ради ОСОБА_1 . квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , вартістю 1678034 грн.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 52 Закону, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Порядок інформування Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який був затверджений рішенням Національного агентства №3 від 10 червня 2016 року (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за №959/29089). Відповідно до пункту 6 Розділу II зазначеного Порядку, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб`єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Стаття 52 Закону України «Про запобігання корупції» входить до розділу VII «Фінансовий контроль» зазначеного Закону.

З системного аналізу зазначеного Розділу вбачається, що фінансовий контроль передбачає основні та додаткові заходи фінансового контролю.

Основними заходами фінансового контролю є, передбачене ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також, передбачений ст.51 Закону України «Про запобігання корупції», моніторинг способу життя суб`єктів декларування.

Відповідно до статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» додатковими заходами фінансового контролю є: 1)повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента (ч.1 ст.52 Закону), 2) повідомлення про суттєві зміни у майновому стані (ч.2 ст.52 Закону).

З наведеного вбачається, що здійснення, передбаченого ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» повідомлення про суттєві зміни у майновому стані є додатковим заходом до, передбаченого ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та безпосередньо з ним пов`язане.

До висновку щодо пов`язаності, та фактично тотожності, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані та поданням декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, можливо прийти також за результатами аналізу п.6 розділу ІІ «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 лютого 2017 року №56, яким визначено, що контроль щодо правильності та повноти заповнення декларацій проводиться автоматично засобами програмного забезпечення Реєстру під час подання декларації відповідно до форми декларації, затвердженої рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 960/29090 (далі - форма декларації), та Технічних вимог до полів форми декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, затверджених рішенням Національного агентства від 10 червня 2016 року № 4.

З наведеного вбачається, що Національне агентство з питань запобігання корупції фактично ототожнює подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Преамбулою Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що цей Закон визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Статтею 2 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що відносини, що виникають у сфері запобігання корупції, регулюються Конституцією України, міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цим та іншими законами, а також прийнятими на їх виконання іншими нормативно-правовими актами.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що Національне агентство з питань запобігання корупції (далі Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Пунктом 8 статті 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства віднесено здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 3 статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

На виконання положень Закону України «Про запобігання корупції» Рішенням Національного агентства від 10 лютого 2017 року №56 затверджено «Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі Порядок).

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 Порядку, цей Порядок визначає механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно пункту 2 розділу II Порядку, Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі: 1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали); 2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування; 3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування; 4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування відповідно до даних Реєстру; 5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів; 6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських об`єднань, їх членів або уповноважених представників.

Пунктом 5 розділу II Порядку визначено, що якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Протоколи про адміністративні правопорушення складаються уповноваженими особами Національного агентства, визначеними відповідно до статті 13 Закону (п.2 розділ ІІ Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції - Рішення Національного агентства №5 від 09 червня 2016 року).

Відповідно до ст.13 Закону України «Про запобігання корупції» уповноваженими особами Національного агентства є Голова та члени Національного агентства, а також уповноважені Національним агентством посадові особи. При цьому, необхідно окремо звернути увагу на те, що перелік уповноважених Національним агентством посадових осіб, в значенні ст.13 Закону України «Про запобігання корупції», визначений Рішенням Національного агентства №9 від 11 серпня 2016 року «Про визначення уповноважених осіб Національного агентства з питань запобігання корупції», який було актуалізовано (внесено зміни) Рішенням №247 від 23 червня 2017 року. Вказаним переліком встановлено вичерпний перелік посадових осіб відповідно до кожного регіону (м. Київ, Східний регіон, Центральний регіон, Південний регіон тощо).

Відповідно до ч.1 Закону України «Про запобігання корупції» спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції - органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку протокол про адміністративне правопорушення виноситься з урахуванням вимог абзацу першого пункту 12 цього розділу на розгляд Національного агентства, яке приймає рішення про направлення протоколу про адміністративне правопорушення до суду. Відповідно до п.12 Протокол про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених статтями 172-4-172-9 КУпАП, разом із копією рішення Національного агентства та іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

Отже, з системного аналізу вище зазначених положень діючого законодавства вбачається алгоритм виявлення корупційних правопорушень та притягнення винних осіб до відповідальності.

Зокрема, те, що контроль та перевірка декларацій належить до виключної компетенції Національного агентства.

В матеріалах справи відсутні дані щодо проведення Національним агентством відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 .

Відповідно підстави до отримання письмового повідомлення із Національного агентства, як спеціального уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, для складення протоколу відсутні. В той же час, усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники Національного агентства, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення від 17 червня 2019 року №499 складено оперуповноваженим відділу Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Яковець Я.А. за результатами проведеної ним перевірки за матеріалом 553 кор. від 3 травня 2019 року, направленим прокуратурою Одеської області.

Статтею 1 Закону України «Про національну поліцію» визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Статтею 2 Закону України «Про національну поліцію» до завдань поліції віднесено: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Відповідно до положень ст.3 Закону України «Про національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 23 Закону України «Про національну поліцію» визначено перелік повноважень поліції, серед яких відсутні повноваження, зокрема, з перевірки своєчасності подання суб`єктами декларування декларацій особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування.

Статтею 24 Закону України «Про національну поліцію» передбачено, що виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.

При цьому, а ні Закон України «Про запобігання корупції», а ні «Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», не покладають на Національну поліцію повноважень з перевірки своєчасності подання суб`єктами декларування декларацій особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що досудова перевірка по справі була проведена неуповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими докази по справі.

Статтею 62 Конституції України визначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи наведене суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП є недоведеною.

Оскільки вина є основною ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, то відсутність вини свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 . За таких обставин суд приходить до висновку про те, що провадження підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, який передбачає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 172-6, 247, 283, 284 КУпАП

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за протоколом про адміністративне правопорушення від 17 червня 2019 року №499 за фактом вчинення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцем с.Долинське Ананьївського р-ну Одеської області, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Ананьївським РВ ГУМВС України в Одеській області 6 липня 2010 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованим та фактично проживаючим за адресою: АДРЕСА_1 , працюючим на посаді сільського голови Долинської сільської ради Ананьївського району Одеської області, адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: О.О.Желясков

Постанова вступає в законну силу „___ _______ 20__ року.