Справа № 194/1159/19
Номер провадження 3/194/455/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2019 року м. Тернівка

Суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області Соколова Ю.І., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , але фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

На адресу Тернівського міського суду Дніпропетровської області 24 червня 2019 року від Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_1 , згідно якого 22 червня 2019 року близько 12 години 18 хвилин, ОСОБА_1 , перебуваючи в магазині «Брусничка» по вул. Харківська, 5 в м. Тернівка Дніпропетровської області, шляхом вільного доступу з полиці магазину викрав чай «Ліптон», в кількості 1 шт., вартістю 44,20 грн., чай фруктовий «Ліптон», в кількості 2 шт., вартістю 51,16 грн., ковбасу фірмову «Ювілейник МК», в кількості 2 шт., вартістю 96,96 грн., а всього на загальну суму 192,32 грн., тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 51 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи суд встановив наступне.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Частина 1 статті 51 КУпАП передбачає дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки. Між тим, обов`язковим елементом об`єктивної сторони даного правопорушення, що відмежовує вказане діяння від кримінально-караного за ст. 185 КК України, є розмір заподіяної шкоди (вартість викраденого майна).

Даний розмір (вартість) визначають, встановлюючи межу між адміністративним і кримінальним правопорушеннями.

Відповідно до ч. 3 ст. 51 КУАП викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Щоб встановити межу між дрібним викраденням чужого майна та таємним викраденням чужого майна (крадіжкою), необхідно розрахувати неоподаткований мінімум доходів громадян.

Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України від 20 вересня 2011 року для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Згідно зі ст. 7 Закону України Про Державний бюджет на 2019 рік з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921 грн.

На підставі вищевказаного розраховується податкова соціальна пільга, яка дорівнює 960,50 грн. (50% від прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Тому, викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 192 грн. 10 коп. (0,2 від 50% 1921 грн.). Якщо вартість викраденого майна перевищує 192 грн. 10 коп., за таке правопорушення настає кримінальна відповідальність.

Як вбачається із матеріалів справи про адміністративне правопорушення, загальний розмір викраденого майна становить 192,32 грн.

Згідно ст. 253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Враховуючи зазначені обставини, матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 51 КУпАП, необхідно направити Тернівському відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області для проведення перевірки на предмет наявності у діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення, а провадження по справі закрити.

При цьому, направляючи справу прокурору для проведення перевірки, суд заздалегідь не вирішує питання про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні кримінально-караного діяння, а також про правову кваліфікацію його діянь, оскільки з`ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо наявності умислу, вини, причинно-наслідкового зв`язку та надання правильної кваліфікації дій можливо лише на підставі оцінки доказів, які можуть бути отримані процесуальним шляхом в ході проведення досудового розслідування.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, ч. 1 ст. 51, 253, 284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 51 КУпАП направити Тернівському відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області для проведення перевірки та прийняття рішення на предмет наявності у діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 КК України.

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 51 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський міський суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.І. Соколова