ПОСТАНОВА

Справа № 520/10455/19

Провадження № 3/520/3261/19

01.07.2019 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м.Одеси Борщов І.О., розглянувши у приміщені суду справу про адміністративне правопорушення за протоколом серія АПР18 №005213 від 26.0 4.2019 , складений ДОП СП Київського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області лейтенантом поліції Гринишиним В.Ю. щодо

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження , громадянина України, офіційно не працевлаштований, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбачене ст.173 КпАП України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 13.04.2019 близько 10:10 годині, знаходячись на сходинковому майданчику в під`їзді за адресою: м.Одеса, пр.НебесноїСотні, буд.14в, влаштував конфлікт, під час якого висловлювався на адресу гр. ОСОБА_5 нецензурною лайкою та ображав її.

ОСОБА_3 до суду не з`явився, про час та місце проведення судового засідання був сповіщений належним чином.

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року, в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Тому, з огляду на вищевикладене, оскільки ОСОБА_3 , ознайомлений з протоколом про адміністративне правопорушення, будучи обізнаним про розгляд судом справи щодо нього, отримав повістку, сам до суду не прибув та не цікавився провадженням щодо нього, дійшов висновку про зловживання ним правами з метою затягування строків розгляду справи. Подальше листування за таких умов буде явно не виправданим витрачання коштів державного бюджету. Виходячи з викладеного ОСОБА_3 вважається таким, що сповіщений належним чином про судове засідання і справу розглянуто без його участі.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_3 визнає свою вину у вчиненні правопорушення.

Винність ОСОБА_3 підтверджується сукупністю доказів, що є у справі: протоколом про адміністративне правопорушення, заявою та поясненнями потерпілої тощо.

Оскільки ОСОБА_3 висловлювався нецензурною лайкою в громадському місці та вчиняв інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, то він визнається винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України.

Визначаючи міру відповідальності правопорушника враховується характер правопорушення, данні про особу винного.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.221, 283, 284 КпАП України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, на підставі якої піддати його штрафові в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 51 (П`ятдесят одна) грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір у розмірі 384 (Триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Роз`яснити ОСОБА_3 положення ст.308 КпАП України, згідно якої у разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений ст.307 КпАП України, а саме не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення правопорушнику постанови про накладення штрафу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби. Після чого в порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції протягом десяти діб з моменту її винесення

Суддя Борщов І. О.