ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1268/19 Справа № 199/5296/19 Суддя у 1-й інстанції - Ігнатенко В. В. Суддя у 2-й інстанції - Слоквенко Г. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2019 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Слоквенко Г.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі, справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою адвоката Михальова І.О. в інтересах ОСОБА_1 на постанову Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04 жовтня 2019 року, якою:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який працює на посаді державного виконавця Амур Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби м. Дніпро ГТУЮ у Дніпропетровській області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у дохід держави у розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень,

ВСТАНОВИВ:

Постановою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04 жовтня 2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у дохід держави у розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень.

На розгляді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська перебували матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП на підставі протоколу про адміністративне правопорушення №1239 від 25 червня 2019 року, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, згідно з п. п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону є суб`єктом, на якого поширюється дія закону, та відповідно до ст. 1 Закону - суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.

Відповідно до Наказу начальника Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області № 61-К від 05.01.2017 року ОСОБА_1 було призначено на посаду державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Згідно повідомлення Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області №4913/07-66/1413 від 21.03.2019 року ОСОБА_1 має 9 ранг державного службовця в межах категорії «В» посад державної служби. Наступного дня, а саме 06.01.2017 року ОСОБА_1 склав присягу державного службовця. Цього ж дня він був попереджений про вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Частиною другою ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 1600 гривень. Отже, 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня 2017 року, становить грошову суму у розмірі 80 000 гривень.

ОСОБА_1 , як державний службовець, що обіймає посаду, яка не віднесена до посад осіб, які згідно зі статтею 50 Закону займають відповідальне та особливо відповідальне становище, набув обов`язку електронного декларування з 01.01.2017 року.

Згідно договору купівлі-продажу квартири від 12.10.2017 року, який зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №4766 ОСОБА_1 придбав квартиру, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно внесених даних до договору купівлі-продажу, вартість квартири на момент укладання договору, становила 100 514 гривень та була більшою за 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня 2017 року.

Таким чином, 12.10.2017 року відбулася суттєва зміна у майновому стані суб`єкта декларування ОСОБА_1 .

Відповідно до результатів пошуку у Єдиному державному реєстрі декларацій на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https://public.nazk.gov.ua/declaration), здійсненому 04.06.2019 встановлено, що ОСОБА_1 не опубліковував форми змін.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, будучи згідно з п. п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», після сплину десятиденного строку з моменту набуття нерухомого майна у власність не подав у встановленому законодавством порядку повідомлення до Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції адвокат Михальов І.О. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій просить постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нову, якою провадження по справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

В обґрунтування своєї апеляційної скарги апелянт зазначив, що постанова суду є незаконною та необґрунтованою.

Зазначає, що судом першої інстанції не було допитано жодного свідка та не встановлено суб`єктивну сторону вчинення правопорушення.

Вказує на те, що Департамент захисту економіки Національної поліції України до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані суб`єктів декларування не відноситься.

Зазначає, що в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні данні щодо проведення відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України, пояснення останнього направлені на підставі листа НАЗК щодо причин несвоєчасного подання декларації.

Також вказує на те, що працівники департаменту захисту економіки склавши протокол без відповідного звернення НАЗК, вийшла за межі своїх повноважень, тобто діяла не в рамках діючого законодавства, що прямо порушує вимоги ст. 6 Конституції України.

Посилається на те, що вказаний протокол складений 25.06.2019 року, однак перевірка та збирання доказів до цього протоколу проводилась ще з 20.01.2019 року.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 та діючий в його інтересах адвокат Михальов І.О. підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити та скасувати постанову судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04 жовтня 2019 року, щодо визнання винним ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП України та закрити провадження у справі про адміністративні правопорушення за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Прокурор, участь якого в розгляді даної справи згідно ст. 250 КупАП України є обов`язковою, в судовому засіданні підтримав постанову суду першої інстанції та просила залишити її без змін.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши думку ОСОБА_1 та діючого в його інтересах адвоката Михальова І.О., прокурора, дослідивши доводи, докази і вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції": правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

Так, відповідальність за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП настає:

-за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до п.п. "в" п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції" ОСОБА_1 є державним службовцем та суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.

Частиною другою ст.52 Закону України "Про запобігання корупції", передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів,встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 1600 гривень. Отже, 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня 2017 року, становить грошову суму у розмірі 80 000 гривень.

Пунктом 5 ч.1 ст.12 Закону передбачено, що Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч.5 ст.12 Закону.

Рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 року (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 2 від 10.06.2016 року (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за №958/29088) "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України "Про запобігання корупції", декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи. Перший етап - з 00 годин 00 хвилин 15 серпня 2016 року, в тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування:

- щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 15 серпня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону № 1700-VII відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені декларації подаються протягом 60 календарних днів;

- декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону № 1700-VІІ (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 15 серпня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі ст.50 Закону № 1700-VII відповідальне та особливо відповідальне становище;

- повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 15 серпня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі ст.50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Рішенням Національного агентства № 1 від 18.08.2016 року "Про внесення змін до деяких рішень Національного агентства з питань запобігання корупції щодо функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", внесені зміни у підпункт 1 пункту 1 рішення Національного агентства № 2 від 10.06.2016 року (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088) "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", а саме: слова та цифри "15 серпня 2016 року" змінити словами та цифрами "01 вересня 2016 року". Таким чином, система подання та оприлюднення відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи, а перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року. Згідно примітки до ст.50 Закону до осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище не віднесено депутатів місцевих рад.

Таким чином, на підставі підпункту п.п. в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції", державний виконавець Амур Нижньодніпровського ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області Божко Руслан ОСОБА_2 є суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного закону та набув обов`язку електронного декларування та повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, з 01.01.2017 року.

Апеляційним переглядом встановлено, що відповідно до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення №1239 від 25 червня 2019 року, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, згідно з п. п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону є суб`єктом, на якого поширюється дія закону, та відповідно до ст. 1 Закону - суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.

Відповідно до Наказу начальника Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області № 61-К від 05.01.2017 року ОСОБА_1 було призначено на посаду державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Згідно повідомлення Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області №4913/07-66/1413 від 21.03.2019 року ОСОБА_1 має 9 ранг державного службовця в межах категорії «В» посад державної служби. Наступного дня, а саме 06.01.2017 року ОСОБА_1 склав присягу державного службовця. Цього ж дня він був попереджений про вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Частиною другою ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 1600 гривень. Отже, 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня 2017 року, становить грошову суму у розмірі 80 000 гривень.

ОСОБА_1 , як державний службовець, що обіймає посаду, яка не віднесена до посад осіб, які згідно зі статтею 50 Закону займають відповідальне та особливо відповідальне становище, набув обов`язку електронного декларування з 01.01.2017 року.

Згідно договору купівлі-продажу квартири від 12.10.2017 року, який зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №4766 ОСОБА_1 придбав квартиру, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно внесених даних до договору купівлі-продажу, вартість квартири на момент укладання договору, становила 100 514 гривень та була більшою за 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня 2017 року.

Таким чином, 12.10.2017 року відбулася суттєва зміна у майновому стані суб`єкта декларування ОСОБА_1 .

Відповідно до результатів пошуку у Єдиному державному реєстрі декларацій на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https://public.nazk.gov.ua/declaration), здійсненому 04.06.2019 встановлено, що ОСОБА_1 не опубліковував форми змін.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, будучи згідно з п. п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», після сплину десятиденного строку з моменту набуття нерухомого майна у власність не подав у встановленому законодавством порядку повідомлення до Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані.

Провина ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП повністю підтверджується наступними доказами: листом з ДЗЕ НП України вх. №2187 від 15.05.2019 року, копією запиту до Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області №2195/39/04-2019 від 20.02.2019 року, відповіддю з Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області №4913/07-66/1413 від 21.03.2019 року, копією Наказу начальника Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області № 61-К від 05.01.2017 року; копією присяги державного службовця ОСОБА_1 від 06.01.2017 року, копією посадової інструкції державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, копією попередження про вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції» від 06.01.2017 року, копією договору купівлі-продажу квартири від 12.10.2017 року, копією листа НАЗК №95-17/17315/17 від 30.05.2017 року, копією листа НАЗК №93-05/4886/17 від 02.03.2017 року, копією листа Комітета з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності ВР України № 04-18/10-1584 від 11.09.2018 року, копією листа НАЗК 44-06/21566/19 від 21.03.2019 року.

Отже, вважаю, що в матеріалах адміністративної справи наявні докази вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, при обставинах, вказаних в протоколі.

Висновки суду про те, що матеріали справи містять достатню кількість доказів, якими підтверджено, що ОСОБА_1 не вживши всіх вичерпних заходів, спрямованих на повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, як це передбачено ч. 2 ст. 52 Закону України Про запобігання корупції є вірними.

Обґрунтування апеляційної вимоги в даному випадку не свідчить про відсутність події та складу адміністративного правопорушення, оскільки ОСОБА_1 у будь-якому випадку мав діяти відповідно до вимог п.п. в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону відповідальності за вчинення корупційних правопорушень і правопорушень, пов`язаних з корупцією, та суб`єктом декларування відповідно до ст. 1 Закону України Про запобігання корупції.

Що стосується доводів апелянта про закінчення на момент прийняття рішення судом першої інстанції строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст. 38 КУпАП, суд апеляційної інстанції їх не приймає, оскільки протокол стосовно ОСОБА_1 складено 25.06.2019. У судовому засіданні, що відбулось 23 вересня 2019 року та 25 вересня 2019 року ОСОБА_1 не з`явився, через перебування на лікарняному, що є поважною причиною неявки особи. Вказані обставини стали підставою для зупинення судом строків судового розгляду справи, які передбачено ч.4 ст.277 КУпАП на період з 25.09.2019 по 04.10.2019.

Перебування на лікарняному у період з 23.09.2019 по 04.10.2019 можливо пояснити штучним створенням підстав для затягування судового розгляду з метою закінчення строків накладення адміністративного стягнення.

Згідно з ч. 4 ст. 277 КУпАП строк розгляду адміністративних справ про адміністративні корупційні правопорушення зупиняється судом у разі якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне корупційне правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з`явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо).

Абзацом третім пункту 12 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 11 від 17.10.2014 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» передбачено, що у випадку відкладення розгляду справи про адміністративні правопорушення за клопотанням учасників судового розгляду строк накладення адміністративного стягнення, передбачений статтею 38 КУпАП, обчислюється починаючи з дня вчинення адміністративного правопорушення, а при триваючому правопорушенні - починаючи з дня його виявлення. Можливість зупинення цього строку у звязку з перенесенням розгляду справи не передбачено, крім випадку, визначеного частиною четвертою статті 277 КУпАП.

Зважаючи, що датою виявлення вказаного адміністративного правопорушення є дата складення протоколу - 25.06.2019 та з урахуванням зупинення судом строків у період з 25.09.2019 по 04.10.2019 у відповідності з вимогами пункту 12 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 11 від 17.10.2014 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення можливо прийти до висновку, що строк накладення адміністративного стягнення на дату винесення постанови суду від 04.10.2019 строки накладення адміністративного стягнення не сплинули.

Також не заслуговують на увагу і доводи сторони захисту щодо неправомірності проведення перевірки УЗЕ в Дніпропетровській області ДЗЕ НП України та складення неправомочною посадовою особою протоколу спростовуються наступним.

Згідно вимог ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції) 172-4 -172-9.

Наказом НПУ за №81 від 07.11.2015 затверджено положення про Департамент захисту економіки НПУ, відповідно до якого співробітники мають право на складення адміністративних протоколів.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вказане свідчить, що співробітник управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України на підставі діючого чинного законодавства України, керуючись у своїй діяльності вимогами ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст. 255, 251 КУпАП правомірно запитував та отримував інформацію, яка є доказами у справі стосовно ОСОБА_1 . На підставі отриманих доказів дійшов до висновку про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією за ч.2 ст. 172-6 КУпАП та склав відповідний протокол.

Таким чином, висновки ОСОБА_1 щодо перевищення співробітником управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України своїх повноважень в частині складеного протоколу носять хибний характер, які не базуються на нормах діючого законодавства.

Стосовно доводів про відсутність складу адміністративного правопорушення через відсутність умислу вважаю їх необгрунтованими з огляду на наступне.

Стаття 1 Закону України «Про запобігання корупції» містить визначення правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Склад правопорушення за ст. 172-6 КУпАП є формальним, тобто таким, який не передбачає обов`язкових елементів об`єктивної сторони - мети, мотивів та наслідків.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП характеризується умисною формою вини, тобто може бути вчинений тільки з прямим чи не прямим умислом.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Для визнання зазначеного правопорушення закінченим не потрібне настання наслідків - воно вважається умисним за умови усвідомлення особою протиправного характеру своїх дій чи бездіяльності.

Таке, усвідомлення презюмується, адже особа, зазначена в п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», була допущена у встановленому законом порядку до виконання функцій держави, пройшов спеціальну перевірку, подав відповідну декларацію та подає щорічні декларації, був попереджений і виконував вимоги законодавства щодо фінансового контролю в частині подання щорічних декларацій, прийняла і підписала присягу тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 подавав 04.01.2017, 18.03.2018 та 20.01.2019 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі.

Крім того, згідно з попередження про вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції» від 06.01.2017 ознайомлено з необхідністю та порядком заповнення декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Зазначене свідчить, що ОСОБА_1 був ознайомлений з положеннями Закону України «Про запобігання корупції», в тому числі і щодо вимог про фінансовий контроль і, вступаючи на публічну службу не міг не знати про обмеження та вимоги, які встановлені законом при проходженні такої служби. При цьому, перебуваючи на публічній службі він не міг не розуміти, що стосовно нього застосовуються вимоги щодо фінансового контролю, в тому числі й вимоги щодо повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, як додаткового заходу здійснення фінансового контролю.

Доводи сторони захисту щодо обов`язковості висновку НАЗК про встановлення факту неподання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані спростовуються наступним.

Статтею 48 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено: Контроль та перевірка декларацій, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю:

1)щодо своєчасності подання;

2)щодо правильності та повноти заповнення;

3)логічний та арифметичний контроль.

2.Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

3.Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Національне агентство з питань запобігання корупції рішенням 10.02.2017 № 56 Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р. за № 201/30069 «Про затвердження Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» Із змінами, внесеними згідно з Рішеннями Національного агентства з питань запобігання корупції № 58 від 22.02.2017, № 905 від 13.10.2017.

Викладене свідчить, що ні Законом України «Про запобігання корупції» ні Рішенням НАЗК 10.02.2017 № 56 не передбачено виключне право НАПК щодо проведення контролю (перевірки, виявлення факту) декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування або повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено термін спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції - органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

У вказаній справі УЗЕ в Дніпропетровській області ДЗЕ НП повну перевірку декларації ОСОБА_1 не проводила, оскільки факт неподання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані є додатковим заходом фінансового контролю.

Таким чином, при розгляді справи судом першої інстанції були повно, всебічно та об`єктивно з`ясовані всі обставини по справі та дана їм належна оцінка, а викладені у постанові суду висновки повністю їм відповідають. За таких обставин підстав для скасування вірного по суті рішення не вбачається, а доводи апелянта щодо невідповідності висновків суду першої інстанції фактичним обставинам є необґрунтованими і такими, що не відповідають матеріалам справи.

Порушення норм процесуального та матеріального права судом апеляційної інстанції виявлено не було.

Підстави для застосування ст.22 КУпАП не встановлені.

Підсумовуючи викладене, приходжу до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, його дії належить кваліфікувати за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а відтак, постанова судді першої інстанції підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга адвоката Михальова І.О. в інтересах ОСОБА_1 залишенню без задоволення.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Михальова І.О. в інтересах ОСОБА_1 на постанову Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04 жовтня 2019 року залишити без задоволення.

Постанову Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04 жовтня 2019 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП України та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 100 (сто) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що дорівнює 1700 (одна тисяча сімсот) гривень на користь держави залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду Г.П. Слоквенко