Дата документу 07.06.2019
Справа № 501/1727/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2019 року Іллічівський міський суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Вергопуло К.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Радіонова К.С.,

прокурора - Кравченка А.М.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки, відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Одеської області, яка працює на посаді старшого державного інспектора Чорноморської державної податкової інспекції Чорноморського управління Головного управління ДФС в Одеській області, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №450, складеного 30 травня 2019 року,

згідно наказу начальника Головного управління Державної фіскальної служби України в Одеській області Мілютіна Г.В. № 675-0 від 19.09.2018, ОСОБА_2 з 19.09.2018 призначено на посаду старшого державного інспектора Чорноморської державної податкової інспекції Чорноморського управління Головного управління Державної фіскальної служби України в Одеській області.

19.09.2018 ОСОБА_2 ознайомлена з Попередженням про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержання неправомірної вигоди або подарунків та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю.

Відповідно до вимог ст.68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно із ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни в майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (відповідно

Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 № 1774-УІІ: п. 43у Законі України «Про запобігання корупції», підпункт 4 : у частині другій статті 52 слова «мінімальних заробітних плат, встановлених на» замінити словами «прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на»), зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК). Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК (Національне агентство з питань запобігання корупції).

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, з 1 травня - 1684 гривні, з 1 грудня - 1762 гривні.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-УІІ «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № З, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб`єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру черег власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб`єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

За ОСОБА_2 , яка перебуває на посаді старшого державного інспектора Чорноморської державної податкової інспекції Чорноморського управління Головного управління Державної фіскальної служби України в Одеській області, відповідно підпункту «е» п.1 статті 3 являючись суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», відповідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зареєстровано право власності на земельну ділянку за адресою : АДРЕСА_2 (кадастровий номер НОМЕР_1 ) площею 0,25 га.

04.08.2017 року земельну ділянку за адресою : АДРЕСА_2 (кадастровий номер НОМЕР_1 ) площею 0,25 га на підставі свідоцтва про право на спадщину від 04.08.2017 було успадковано ОСОБА_2 та зареєстровано на її ім`я в Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Вартість спадкового майна відповідно щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_2 14.03.2018 до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування складає 277 372 (двісті сімдесят сім тисяч триста сімдесят дві) гривні.

З таких умов у старшого державного інспектора Чорноморської державної податкової інспекції Чорноморського управління Головного управління Державної фіскальної служби України в Одеській області Бешенцевої С.М., виник обов`язок відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту успадкування земельної ділянки (кадастровий номер НОМЕР_1 ), вартість якої складала 277 372 (двісті сімдесят сім тисяч триста сімдесят дві) гривні, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня 2017 року, повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Таким чином, старший державний інспектор Чорноморської державної податкової інспекції Чорноморського управління Головного управління Державної фіскальної служби України в Одеській області Бешенцева С.М., успадкувавши майно, а саме земельну ділянку за адресою : АДРЕСА_2 (кадастровий номер НОМЕР_1 ) площею 0,25 га, вартість якої складала 277 372 (двісті сімдесят сім тисяч триста сімдесят дві) гривні, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, станом на 01.01.2017 року (1684 грн *50 = 84200,00 грн.), тим самим набувши суттєвих змін в майновому стані, була зобов`язана у десятиденний строк з моменту придбання майна, тобто до 15.08.2017 року письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції, проте ОСОБА_2 Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому повідомила лише 03.04.2019 року

В ході перевірки, поважних причин для несвоєчасного подання електронної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування про суттєві зміни у майновому стані щодо придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, у ОСОБА_2 не виявлено.

Відповідно до висновку Конституційного Суду України у справі щодо офіційного тлумачення положення ч. 1 ст. 276 КУпАП від 26.05.2015 року № 5-рп/2015 передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення. В аспекті цього питання необхідно розуміти, що використане словосполучення «за місцем його вчинення» визначає адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення. Обов`язок подання декларації виникає у осіб саме у зв`язку із зайняттям відповідної посади під час роботи або у зв`язку із звільненням.

Таким чином, ОСОБА_2 в період часу з 04.08.2017 року по 15.08.2017 року у десятиденний строк з моменту успадкування майна, тим самим набувши суттєвих змін в майновому стані, письмово не повідомила про це Національне агентство з питань запобігання корупції, чим порушила ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», вчинивши правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Відповідно до положень статей 251-253 Цивільного Кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Часом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є 03.04.2019, коли ОСОБА_2 в порушення десятиденного строку з моменту придбання майна письмово повідомила НАЗК.

Датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу.

Першочерговою справою держави та загальними засадами протидії корупції є запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням.

Об`єктивна сторона статті 172-6 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо вимог фінансового контролю: несвоєчасне повідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Одним з основних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитись у підриві авторитету органу виконавчої влади та зашкодити суспільним інтересам, то таке правопорушення не може бути визначене, як малозначиме.

Таким чином, на думку особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 , перебуваючи на посаді старшого державного інспектора Чорноморської державної податкової інспекції Чорноморського управління Головного управління Державної фіскальної служби України в Одеській області, будучи суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, згідно п.п. «е» п. 1 ч.1 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції» (посадова особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що забезпечує формування та реалізацію державної податкової політики) та суб`єктом, на якого поширюються вимоги ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції», своєчасно не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупціїпро суттєві зміни в майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною другою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні прокурор Кравченко А.М. просив визнати ОСОБА_1 винуватою, зазначивши, про наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_2 пояснила суду, що з 2000 року вона працює на посадах, які відносяться до державної служби та була ознайомлена із Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції», який вимагав, зокрема, щорічне до 01 квітня 2019 року подання декларації. 07 березня 2015 року вона народила сина та перебувала на лікарняному та з 04 травня 2015 року почалася відпустка по догляду за дитиною до досягнення неї трирічного віку. 04 серпня 2017 року, перебуваючи у вищезазначеній відпустці, вона отримала спадщину від її померлого батька у вигляді земельної ділянки та 14 березня 2018 року відповідно до вищезазначеного закону, з яким вона була ознайомлена за місцем своєї роботи, вона подала щорічну електронну декларацію за 2017 рік, в якій зазначила отриману у спадок земельну ділянку.

Після виходу з вищезазначеної відпустки 19 вересня 2018 року вона була призначена на посаду старшого державного інспектора Чорноморської державної податкової інспекції Чорноморського управління Головного управління ДФС в Одеській області та була ознайомлена із вимогами Закону України «Про запобігання корупції», та 05 березня 2019 року вона подала щорічну електронну декларацію за 2018 рік, вже за «новим» Законом, де також зазначила отриману у 2017 році у спадок земельну ділянку.

20 березня 2019 року їй надійшов лист Управління захисту економіки в Одеській області ДЗЕ НП України від 15 березня 2019 року щодо можливого порушення нею вимог фінансового контролю, передбаченого ст.ст.45, 52 Закону України «Про запобігання корупції», що стосується суттєвих змін у майновому стані.

03 квітня 2019 року у зв`язку із зазначеним листом вона подала повідомлення про суттєві зміни щодо одержаної ще у 2017 році спадщини, після чого на неї склали протокол про несвоєчасне повідомлення НАЗК про зміну майнового стану.

Зауважила, що умислу, як і будь-якого корисливого мотиву чи особистого інтересу, інтересу третіх осіб на неподання такого повідомлення вона не мала.

Дослідивши докази по справі, суд доходить таких висновків.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ст.52 Закону України «Про запобігання корупції»,у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Суб`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на ухилення від подання чи несвоєчасне подання повідомлення, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб.

Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм дає підстави прийти до висновку, що склад правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення,умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення суттєві зміни у майновому стані.

Крім того, згідно з п.2 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, вказано, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Також, на умисну форму вини і на наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Зазначене вище, також підтверджується і положеннямист.1 Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до яких під корупцією слід розуміти використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Прокурором в судовому засіданні не надано жодних доказів на підтвердження умислу ОСОБА_2 на вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, більше того про наявність у неї відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб.

Про відсутність у ОСОБА_2 прямого умислу, спрямованого на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, свідчить також те, що остання не приховала факт отримання нею у власність земельної ділянки, а було офіційно, у встановлений законодавством спосіб.

Крім цього остання у щорічних деклараціях за наступні роки ОСОБА_2 зазначає отримане у спадок майно та не приховує його.

Більше того, до складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 вже подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, відповідно до даних Єдиного Державного реєстру Декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Також судом звернуто увагу на те, матеріали справи містять розписку про ознайомлення ОСОБА_2 за місцем її роботи з вимогами Закону України «Про запобігання корупції» лише у 2018 року, тобто більше ніж через 3 роки після набрання ним законної сили та введення його у дію та через рік після отримання нею майна у спадок.

Усі вищевикладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_2 умислу на вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУПАП, тобто в діях ОСОБА_2 відсутня суб`єктивна сторона складу правопорушення, яке ставиться їй в провину, а тому зазначене виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою.

Інших належних та допустимих доказів, які б спростовували викладене матеріали справи не містять, при цьому один лише протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, не може бути достатнім доказом винуватості ОСОБА_2

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема, «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, вказує, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Відповідно до статті 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247, 280, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого за ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Іллічівський міський суд Одеської області протягом десяти днів з дня її винесення особою, щодо якої винесено постанову, її представником, захисником.

У випадку пропуску зазначеного строку з поважних причин (в тому числі через несвоєчасне отримання копії постанови особою, яка не була присутня в судовому засіданні під час винесення постанови) цей строк за заявою особи може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором лише у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною другою статті 250 цього Кодексу.

Суддя