Деражнянський районний суд Хмельницької області
_____________________________________________________________________________
21 листопада 2019 року Справа № 673/1782/19 Провадження № 3/673/731/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області Ягодіна Т.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Деражнянського ВП Летичівського ВП ГУНП в Хмельницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 зареєстрованого у будинку АДРЕСА_2 , проживаючого АДРЕСА_3 АДРЕСА_4 , не працюючого,

за ч.1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

02.10.2019 року о 19 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи в будинку за місцем його проживання по АДРЕСА_4 , умисно вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно його неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме, ображав його нецензурною лайкою та позбавляв житла, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого.

На розгляд справи ОСОБА_1 не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується телефонограмою від 11.11.2019 року. Клопотання про відкладення розгляду справи він не заявляв.

У відповідності до ч.1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд також враховує положення ч.2 ст. 277 КУпАП, згідно з якими справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173-2 розглядаються протягом доби.

Крім того, судом у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» враховуються положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, відповідно до якої кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Водночас суд зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989 року).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції (пункти 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що ОСОБА_1 не заявлено клопотання про відкладення розгляду справи, за наявності доказів, які підтверджують, що про час слухання справи ОСОБА_1 був повідомлений належним чином, суд вважає за можливе проводити розгляд такої за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення, яка знайшла своє підтвердження сукупністю зібраних та безпосередньо досліджених судом доказів.

Так, факт вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства відносно його неповнолітнього сина підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №590145 від 03.10.2019 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , свідоцтвом про народження останнього.

Дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, як вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких дій психологічного характеру (застосування образи нецензурною лайкою), внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого.

При обранні стягнення судом враховується характер правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Крім того, судом враховується, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, не працює, має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей, що вбачається із довідки Явтухівської сільської ради Деражнянського району Хмельницької області про склад сім`ї ОСОБА_1 , у зв`язку з чим є доцільним застосування щодо нього адміністративного стягнення відповідно до санкції ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно із ч.1 ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 384,20 грн.

Керуючись ст.ст. 173-2 ч.1, 279, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 170 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп. на користь держави.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області Т. В. Ягодіна