Справа №461/3029/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2019 року суддя Галицького районного суду м. Львова Волоско І.Р. розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у постанові суду, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Галицького районного суду м. Львова із заявою про виправлення описки у постанові суду від 7 травня 2019 року у адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 471 Митного Кодексу України. Просить суд виправити описку у резолютивній частині постанови, зокрема замінити формулювання речення наступного змісту « ОСОБА_2 , вилучений згідно протоколу про порушення митних правил №1376/20900/19 від «22» березня 2019 р. повернути ОСОБА_1 для подальшого ввезення у Польщу» на формулювання речення наступного змісту: «Товар, вилучений згідно протоколу про порушення митних правил №1376/20900/19 від «22» березня 2019 р. повернути ОСОБА_1 після здійснення їх митного оформлення зі сплатою відповідних митних платежів».

Розглянувши подану позовну заяву, суддя вважає, що вона не не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що у провадженні Галицького районного суду м. Львова перебувала адміністративна справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 471 Митного Кодексу України.

Згідно ч.3 ст. 243 КУпАП якщо за рішенням суду по справі до особи, яка вчинила порушення митних правил, не буде застосовано стягнення у вигляді конфіскації товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, або провадження у справі про порушення митних правил буде припинено, ці товари, транспортні засоби можуть бути видані власникові або уповноваженій ним особі лише після здійснення їх митного оформлення зі сплатою відповідних митних платежів, якщо таке оформлення не було попередньо здійснено, а митні платежі не сплачувалися. При цьому у разі припинення провадження у справі про порушення митних правил за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення витрати органу доходів і зборів на зберігання зазначених вище товарів, транспортних засобів власником цих товарів, транспортних засобів або уповноваженою ним особою не відшкодовуються.

Так, постановою Галицького районного суду м. Львова від 07 травня 2019 року ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення за ст. 471 МК України та накласти стягнення 1 700,00 грн. штрафу в дохід держави.

Товар, вилучений згідно протоколу про порушення митних правил №1376/20900/19 від «22» березня 2019 р., а саме: концентровані кондиціонери-ополіскувачі для прання білизни в пластмасових ємностях з маркуванням «Coccolino 1800 ml» упаковані в 40 картонних коробок по 4 шт. в коробці, загальною кількістю 160 шт., загальна вага виявленого товару становить 308 кг. вирішено повернути ОСОБА_1 після здійснення їх митного оформлення зі сплатою відповідних митних платежів.

Також вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь Львівської митниці ДФС 778,02 грн. витрат за зберігання товару на складі митниці та на користь Державної судової адміністрації України 384,20 грн. судового збору.

Згідно ст.304 КУпАП питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про відсутність описки в постанові суду, а тому у задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити.

Керуючись ст. 304 КУпАП, ст.ст. 527, 528 МК України, суддя , -

П О С Т А Н О В И В :

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Галицького районного суду м. Львова від 7 травня 2019 року відмовити.

Постанова остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя І.Р.Волоско.