Справа № 310/6754/19
3/310/1979/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2019 рокум. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Полянчук Б.І., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який народився в с. Ювілейне Токмацького району Запорізької області, працює майстром лісу Андріївського лісництва, проживає за адресою: АДРЕСА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відносно ОСОБА_1 старшим уповноваженим міжрайонного відділу №3 (м. Бердянськ) УЗЕ в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції Рибалко Р.О. складено протокол №486 за ч.1 ст. 172-6 КУпАП в якому зазначено, що відповідно до п.1 Положення «Про державну лісову охорону», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2016 року №976, Державна лісова охорона діє у складі Дежлісагентства, Республіканського комітету Автономної Республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового та мисливського господарства і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства.

Держлісоохорона має статус правоохоронного органу.

Метою діяльності держлісохорони є здійснення правових, лісоохоронних та інших заходів, спрямованих на збереження, розширене відтворення, невиснажливе використання лісових ресурсів та об`єктів тваринного світу.

У своїй діяльності держлісоохорона керується Кониституцією та законами України, а також указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, цим Положенням та іншими нормативно-правовими актами.

Основними завданнями держлісоохорони є: здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу; запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, а також використання лісових ресурсів і мисливських тварин; організація та координація заходів з охорони державного мисливського фонду.

Згідно з додатком до Положення, майстер лісу відноситься до посадових осіб державної лісової охорони.

Відповідно до наказу №18-К від 04.05.2005 року ОСОБА_1 прийнято тимчасовим робочим Андріївського лісництва ДП «Бердянське лісове господарство».

Згідно наказу №143-К від 30.12.2009 року ОСОБА_1 призначено на посаду майстра лісу Андріївського лісництва ДП «Бердянське лісове господарство».

Відповідно до примітки до ст. 172-6 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Статтею 45 ЗУ «Про запобігання корупції» визначено, що до осіб, які зобов`язані подавати декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, визначені ч.1 та ч.2 цієї статті, відносяться особи, зазначені у п.1 п.п. «а» і «в» п.2, п.5 ч.1 ст.3 цього Закону.

Згідно з п.п. «е» п.1 ч.1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові особи державної лісової охорони.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи майстром лісу Андріївського лісництва ДП «Бердянське лісове господарство», відповідно до ст.1 п.п. «е» п.1 ч.1 ст.3, ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції», примітки до ст. 172-6 КУпАП, є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Частиною 1 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітні подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

У відповідності до абз.2 п.2 Розділу ХІІІ «Прикінцеві положення» ЗУ «Про запобігання корупції» про початок роботи системи подання та оприлюднення відповідно до цього Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймається рішення Національного агентства з питань запобігання корупції.

Відповідно до п. 5 ст. 12 ЗУ «Про запобігання корупції», Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

10.06.2016 року Національним агентством з питань запобігання корупції прийнято рішення №2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за №958/29088) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яким передбачено, що система подання та оприлюднення відповідно до ЗУ «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботи в два етапи:

1) перший етап - з 00 год. 00 хв. 01.09.2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування:

- щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01.09.2016 року займають згідно зі ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці;

- декларації, передбачені абз. 1 ч.2 ст.45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01.09.2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

- повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені ч.2 ст.52 Закону, службових осіб, які станом на 01.09.2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

2) другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01.01.2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи майстром лісу Андріївського лісництва ДП «Бердянське лісове господарство», відповідно до ч.1 ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції», рішення Національного агентства з питань запобігання корупції №2 від 10.06.2016 року був зобов`язаний до 01.04.2019 року подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік.

Встановлено, що згідно публічної частини Єдиного державного реєстру осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування (гіперпосилання на Реєстр - https://public.nazk.gov.uа) майстер лісу Андріївського лісництва ДП «Бердянське лісове господарство» ОСОБА_1 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.uа (гіперпосилання на декларацію в Єдиному державному реєстрі осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування (https://public.nazk.gov.uа/declaration/986fl004-fff8-46aa-9793-cd508599c68c), лише 19.04.2019 року, що є порушенням вимог ч.1 ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції», рішення Національного агентства з питань запобігання корупції №2 від 10.06.2016 року відповідальність за яке встановлена ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Перешкод у доступі до реєстру у ОСОБА_1 не встановлено.

Крім цього, обов`язок належної підготовки суб`єкта декларування для подачі декларації покладається на самого суб`єкта декларування і для цього Законом відведено належний період з 01.01.2019 року до 31.03.2019 року.

ОСОБА_1 про обставини, які б вказували на поважні причини несвоєчасного подання декларації не вказав.

Отже ОСОБА_1 не виконав належні дії з метою вчасного подання щорічної декларації за 2018 рік.

Враховуючи наведене, майстер лісу Андріївського лісництва ДП «Бердянське лісове господарство» ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «е» п.1 ч.1 ст.3, ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-6 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-6 КУпАП, достовірно знаючи про необхідність подати у період часу з 01.01.2019 року по 01.04.2019 року декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2018 рік, у порушення вимоги ч.1 ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції», рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року №2 подав її несвоєчасно, лише 19.04.2019 року, чим вчини адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП - несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є ДП «Бердянське лісове господарство» - Запорізька область, Бердянський район, с. Азовське, вул. Гагаріна,буд 106.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є 19.04.2019 року, тобто день несвоєчасного подання декларації особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функції держави або місцевого самоврядування.

Фактичним днем виявлення вказаного адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідно до ст. 251, 252 КУпАП є дата складання протоколу, тобто 29.08.2019 року, оскільки саме в цей день посадовою особою органу Національної поліції надається оцінка забраним доказам у їх сукупності.

Відповідно до ст.68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Одним із основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних та пов`язаних з корупцією правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, отже таке правопорушення не може бути визнане як малозначне.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вказане правопорушення, пов`язане з корупцією має формальний склад, тобто є таким, що не передбачає наслідків як обов`язкової ознаки об`єктивної сторони.

У той же час, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення з формальним складом завжди є діяння.

У письмових запереченнях ОСОБА_1 просив закрити провадження по справі в зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не визнав себе винним і пояснив, що він не зміг зайти на сайт НАЗК для подачі декларації, звертався за допомогою до секретаря Луначарської сільської ради, яка йому допомагала, але також не змогла зайти на сайт. Пізніше після заміни електронної пошти зміг зайти на сайт і подав декларацію 19.04.2019 року.

Заслухавши ОСОБА_1 , прокурора, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції», корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом установлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ч. 1 ст. 172-6 КУпАП несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на ухилення від подання чи несвоєчасне подання декларації, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Прямий умисел - це коли особа усвідомлює суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачає можливість або неминучість його суспільно небезпечних наслідків і бажає їх настання

Непрямий (евентуальний) умисел - це коли особа усвідомлює суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачає можливість його суспільно небезпечних наслідків і свідомо припускає їх настання.

За ст. 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення (самовпевненість) або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (недбалість).

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.1 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне несвоєчасне подання електронної декларації, тобто коли особа, яка його вчинила усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання електронної декларації.

З урахуванням положень ЗУ «Про запобігання корупції», сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети, тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Крім того, обов`язково повинно бути встановлено наявність корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб`єкт правопорушення мав керуватись при вчинення відповідного проступку.

Згідно з п.2 роз`яснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення також звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному й об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в сукупності, керуючись законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) установлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність цієї особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці данні встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення та іншими доказами.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення за якими складено протокол №486 від 29.08.2019 року не містять доказів та не доводять умисел ОСОБА_1 на несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а вчинення такого правопорушення через необережність не охоплюється санкцією ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та виключає можливість притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Надані ОСОБА_1 скрін-шоти листів в НАЗК свідчать про те, що він направляв листи на сайт НАЗК щодо неможливості війти на сайт агентства для подачі декларації і просив надати йому роз`яснення з цього приводу.

Доводи ОСОБА_1 та надані ним докази причин неподання декларації до 01.04.2019 року жодним чином не спростовано прокурором, а також наявними в матеріалах справи доказами, тому вважаю встановленим, що ОСОБА_1 вживав всі необхідні дії та заходи, щоби виконати вимоги ЗУ «Про запобігання корупції» та своєчасне подання до НАЗК щорічну електронну декларацію за 2018 рік, але з причин, що від нього не залежали, не зміг цього зробити.

Таким чином, встановлені при розгляді справи про адміністративне правопорушення обставини свідчать про відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП. Не надано суду і доказів того, що ОСОБА_1 діяв недбало або самовпевнено.

У частині 1 ст. 4 ЗУ «Про запобігання корупції» закріплено, що НАЗК - є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 11 зазначеного закону (у редакції, яка діяла на час проведення перевірки) до повноважень НАЗК належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.2 та ч.3 ст. 49 ЗУ «Про запобігання корупції» (у редакції, яка діяла на час проведення перевірки), державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадський рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти НАЗК про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

На підставі рішення НАЗК від 14.08.2016 року № 1 «Про початок діяльності Національного агентства з питань запобігання корупції» розпочало свою діяльність Національне агентство.

Рішенням НАЗК «Про затвердження Порядку проведення контролю та повної перевірки декларацій особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» № 56 від 10.02.2017 року (надалі Порядок) визначається механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Контроль щодо декларацій НАЗК здійснює відповідно до п. 5 розділу 1 зазначеного Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 2 розділу 2 Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасного подання декларацій на підставі:

1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому НАЗК порядку відповідно до ст. 49 Закону перевіряють факт подання декларацій суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали);

2) інформації, що надходить до НАЗК від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування;

3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування;

4) самостійного виявлення НАЗК факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування відповідно до даних Реєстру;

5) інформації, що надходить до НАЗК від правоохоронних органів;

6) інформації, що надходить до НАЗК від громадських об`єднань, їх членів або уповноважених представників.

Отже, правоохоронні органи, зокрема органи Національної поліції, мають право у разі отримання інформації про вчинення корупційного правопорушення або самостійного виявлення корупційного правопорушення, звернутися із відповідної інформації до НАЗК.

Пункт 4 розділу 2 Порядку, передбачає, що у випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування відповідно до вимог Закону «Про запобігання корупції», НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства, в якому працює (здійснює діяльність) суб`єкт декларування, та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

У пункті 5 розділу 2 Порядку закріплено, що якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, НАЗК направляє такому суб`єкту лист із проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа НАЗК складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законом порядку, який за рішенням НАЗК направляється до суду.

Відповідно до п. 12, 12-1, ч. 1 ст. 12 ЗУ «Про запобігання корупції», НАЗК наділено правом ініціювати проведення службового розслідування, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або пов`язаних із корупцією правопорушень, надсилати до інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких порушень, а також складати протоколи про адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції національного агентства, застосувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення.

З урахуванням поняття «Суб`єкт декларування», зазначеним у частині 2 статті 52 ЗУ «Про запобігання корупції», вказаний Порядок визначає суб`єктів, що наділені правом перевірки несвоєчасного подання декларації, а також порядок перевірки та дій у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування.

Таким чином, здійснення контролю та перевірка своєчасного подання декларації суб`єктів декларування, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Відповідно до Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України (далі - ДЗЕ НП), затвердженого наказом Національної поліції України № 81 від 07.11.2015 року, Департамент захисту економіки Національної поліції України уповноважений складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

З аналізу зазначених норм вбачається, що Департамент захисту економіки Національної поліції України не належить до суб`єктів, які наділені правом перевірки своєчасності подання декларацій. Такими повноваженнями наділені лише працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Співробітники ДЗЕ НП України мають повноваження на складання протоколів про адміністративні правопорушення лише за умови встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування після отримання письмового повідомлення із НАЗК.

З протоколу №486 від 29.08.2019 року та матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що протокол складено старшим оперуповноваженим міжрайонного відділу №3 (м. Бердянськ) УЗЕ в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції Рибалко Р.О., зазначеною особою відбирались пояснення у ОСОБА_1 , щодо обставин вчинення адміністративного правопорушення. УЗЕ в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України направлялись запити для витребування інформації та копій документів з ДП «Бердянське лісове господарство».

До матеріалів справи про адміністративне правопорушення не надано доказів попередньої перевірки обставин викладених у протоколі про адміністративні правопорушення НАЗК, відсутній висновок НАЗК про наявність порушення вимог ЗУ «Про запобігання корупції» зі сторони ОСОБА_1 , а тому протокол про адміністративні правопорушення №486 від 29.08.2019 року не відповідає вимогам закону та не може бути покладений в основу судового рішення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративною відповідальності за ч.1 ст. 172-6 КУпАП. Крім того, інші докази, які зібрані та долучені до матеріалів про адміністративне правопорушення працівниками УЗЕ в Запорізькій області є недопустимими, оскільки вони зібрані з порушенням порядку встановленого законом. Враховуючи викладене приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Також не доведено наявність корисливого або іншого особистого інтересу ОСОБА_1 чи інтересу третіх осіб, яким ОСОБА_1 керувався при вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Вважаю, що встановлені обставини свідчать про необхідність закриття провадження по справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 172-6,213,221,251,252,294 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції», рішенням НАЗК «Про затвердження Порядку проведення контролю та повної перевірки декларацій особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» №56 від 10.02.2017 року, положенням про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженим наказом Національної поліції України № 81 від 07.11.2015 року,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 172-6 ч. 1 КУпАП.

Постанова про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя