Справа №647/2805/19
Провадження № 3/647/1656/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року місто Берислав

Суддя Бериславського районного суду Херсонської області Миргород В. С., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , не працюючого, ідентифікаційний номер невідомий, розглянуто у присутності порушника, якому роз`яснено права, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, клопотань не заявлено,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу серії АПР18 № 329978 від 02.09.2019 року, 02 вересня 2019 року близько 19-30 год., ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство по відношенню до ОСОБА_2 , а саме вчинив сварку, в ході якої ображав останню грубою нецензурною лайкою.

Правопорушник в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав

Заслухавши правопорушника, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, в тому числі: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положення ст. 251 КУпАП регламентують, що такі обставини, які підлягають доказуванню в справі, встановлюються: протоколом про адміністративне правопорушення, який за змістом ч. 1 ст. 256 цього Кодексу, має містити, окрім іншого, суть адміністративного правопорушення і нормативний акт, що передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих свідків; а також іншими документами.

Зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП вбачається, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнаються протиправні, винні (умисні або необережні) дії або бездіяльність, які посягають на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, а також встановлений порядок управління і які тягнуть за собою застосування адміністративно-правових санкцій.

Склад проступку включає в себе ознаки, які об`єднуються в чотири групи (елементи), що характеризують: - об`єкт адміністративного проступку, - об`єктивну сторону проступку; - суб`єкт адміністративного проступку; - суб`єктивну сторону проступку, і являють собою нерозривну єдність, і наявність яких обов`язкова для кваліфікації конкретного діяння.

При цьому, у випадку, коли хоча б один з елементів відсутній або ж не відповідає тим властивостям, що передбачені відповідною статтею Особливої частини КУпАП, - указане діяння адміністративним проступком (правопорушенням) не являється.

За змістом диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, вчинення насильства в сім`ї виражається в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру(застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Частиною 2 ст. 173-2 КУпАП передбачено покарання за дії передбачені частиною першою цієї статті вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню.

Як вбачається з відмітки у протоколі серії АПР18 № 329978 від 02.09.2019 року ОСОБА_1 притягувався до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 ч.1 КУпАП - 01.04.2019 року, 11.05.2019 року та 12.05.2019 року.

Таким чином, кваліфікація дій ОСОБА_3 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП є невірною.

Не зазначення у протоколі обставин наведених вище призводить до неконкретизованості обвинувачення, позбавляє особу можливості ефективного захисту від пред`явленого обвинувачення, тобто є порушенням права на захист.

Після отримання вищезазначених матеріалів, орган (посадова особа) , що складали даний протокол, з врахуванням викладених зауважень мають здійснити його доопрацювання, а саме: привести протокол про адміністративне правопорушення у відповідність до вимог ст. 256 КУпАП з врахуванням зауважень що викладені вище.

Усунути ці недоліки у судовому засіданні суд позбавлений можливості, оскільки складення протоколу про адміністративне правопорушення є компетенцією чітко визначеного органу. Згідно ч.2 ст.251 КупАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Зазначені обставини позбавляють суд розглянути справу в установлені Законом строки, прийняти законне, обґрунтоване та вмотивоване рішення.

Верховним Судом України визнано правильну практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст.256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного доопрацювання (п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року №14).

Керуючись ст.ст. 7, 256, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП повернути до Бериславського ВП ГУНП в Херсонській області на доопрацювання, яке слід здійснити протягом десяти днів.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Миргород