Справа № 359/2444/19
Провадження № 3/359/977/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В. розглянув, за участю представників митниці Ясінської О.Я., Павленка С.А., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвоката Коломієць Д.М., адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Республіка Ірак, м. Багдад, місце проживання: Україна АДРЕСА_1; студент медичного факультету Сумського державного університету, паспорт громадянина Республіки Ірак НОМЕР_1, виданий 02.02.2015, орган що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2 видана 31.05.2016, орган, що видав 5901,-

в с т а н о в и в :

19.02.2019 о 15 годині 15 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), який прилетів до України з Республіки Ірак м. Багдад, рейсом №295 літаком а/к «Iraqi Airways», своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності готівкових коштів, пасажир відповів, що має приблизно 13000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред'явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 15526 доларів США, що знаходилась: 6000 доларів США у внутрішній кишені брюк одягнених на пасажира, та 9526 у внутрішній кишені чоловічої куртки, яка була одягнута на ньому.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина громадянин Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3) вказана валюта - 15526 доларів США належить пасажиру особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 9999 євро.

З виявленої суми, пасажиру було пропущено 11326 доларів США (еквівалент 9999 євро станом на 19.02.2019). За протоколом про порушення митних правил вилучено 4200 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз'яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим інспектором митниці, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, 19.02.2019 складено протокол про порушення митних правил №0073/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0073/12500/19 вилучено: долари США за курсом НБУ станом на 19.02.2019 за 100 доларів США - 2718-5914 гривень, кількістю - 4200, вартістю 114180 грн. 84 коп.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, судом - не встановлено.

У судове засідання громадянин Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3) з'явився, та пояснив, що наміру приховувати розмір вилученої працівниками митниці валюти він не мав, оскільки на запитання інспектора митниці відразу відповів про наявність у нього готівки. Свою вину повністю визнає, однак вказав, що це сталося не навмисно через власну неуважність та необережність. Валюта, яку він ввозив на територію України є коштами отриманими законним та легальним шляхом. Так, кошти в сумі 15526 доларів США йому дала мати ОСОБА_7 на навчання. Він є студентом медичного факультету Сумського державного університету в Україні. Вилучена працівниками митниці дана суму коштів, є для нього надзвичайно важливою та необхідною сумою, на яку він розраховував. Конфіскація цих коштів, є не пропорційним тому що він не в змозі оплатити навчання та подальше проживання на території України. Отже, враховуючи все вищевикладене, просить призначити, адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту, йому повернути.

Представник за договором особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Коломієць Д.М., у судовому засіданні повідомив, що у провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області, знаходиться справа, за фактом скоєння громадянином Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), порушення правил порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України. Громадянин Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), вину у вчиненому правопорушенні визнає у повному обсязі, однак зазначив, що дане правопорушення сталося через власну його неуважність та необережність, так як він перебував у виснаженому стані у зв'язку з довгим перельотом. 19.02.2019 громадянин України, під час проходження митного контролю у зоні митного контролю «Приліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, при проходженні митного контролю, своїми діями обрав канал позначений символом зеленого кольору, після перетину якого, був зупинений працівниками митниці, які запитали у нього скільки коштів він має при собі, у відповідь на, що останній повідомив про суму коштів у розмірі 15526 доларів США, які ним і дуло видано. ОСОБА_3 (ОСОБА_3), є громадянином Республіки Ірак, навчається в Україні, і є студентом медичного факультету Сумського державного університету. Має посвідку на постійне проживання, тобто на території України перебуває легально. Оплата навчання та витрати на проживання ОСОБА_3 (ОСОБА_3) в повному обсязі фінансуються його матір'ю громадянкою Республіки Ірак ОСОБА_7, яка є доцентом, доктором, працює на Електромеханічно-конструкторському факультеті Університету технологій Іраку в м. Багдад. Ступінь спорідненості, а саме той факт, що ОСОБА_7 є матір'ю ОСОБА_3 (ОСОБА_3) підтверджуються сертифікатом копії перепису населення в громадянському реєстрі, виданому Міністерством внутрішніх справ Республіки Ірак, інформацією з відділу реєстрації актів цивільного стану щодо народження, виданого Головним управлінням з питань громадянства, паспортів та проживання, копією паспорту ОСОБА_7. Той факт, що мати ОСОБА_3 - ОСОБА_7 є доцентом, доктором, працює на Електромеханічно-конструкторському факультеті Університету технологій Іраку в м. Багдад і оплачує навчання сина, несе всі витрати на його проживання, і що кошти в сумі 15500 доларів США, які вона надала сину, належать саме їй - підтверджується листом підтримки Університету технологій Іраку, що підписаний президентом Університету, професором, доктором Амін Давай Тхамір. Тобто кошти в сумі 15500 доларів США, які провозив ОСОБА_3 в тому числі тимчасово вилучені кошти у сумі 4200 доларів США, - мають легальне походження, а саме: є заробітною платою матері ОСОБА_3, і ці кошти вона надала сину для оплати навчання та для його проживання в Україні. Вилучена працівниками митниці валюта у сумі 4200 доларів США є для ОСОБА_3 (ОСОБА_3) дуже значною сумою, оскільки грошові кошти були ним привезені в Україну для оплати навчання та для проживання в Україні. Інших джерел доходу він немає, оскільки навчається на стаціонарному денному відділенні, і немає можливості працювати в період навчання. Отже, враховуючи все вищевикладене, просив суд врахувати при розгляді справи сукупність обставин, що пом'якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини та призначити правопорушнику, адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту, що є легальним джерелом доходу, повернути громадянину Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3). Крім того до матеріалів справи адвокат долучив документи, які підтверджують вищезазначені пояснення.

Представник митниці протокол підтримала та зазначила, що громадянин Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3), скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв'язку з чим просила застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та його представника за договором, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3), вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0073/12500/19 від 19.02.2019, громадянин Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3), своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення, так як він обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», п. 5 фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу. Пунктом 6 даної постанови закріплено, що фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

У п. 2 розділу V Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 671 від 03.08.2018, закріплено, що перетин громадянином зеленої лінії, яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій.

Таким чином, із зазначених норм слідує, що відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», з моменту перетину останнім «зеленої лінії», що позначає початок «зеленого коридору».

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3), перетнув «зелену лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, відповідно до наданих пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3) полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 15526 доларів США, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в Україну в принципі не обмежена, обмежена лише сума що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3) полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми на території України пасажиру допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3) полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

Так, у п. 28 рішення «Гирлян проти Росії» від 09.10.2018 (скарга № 35943/15) суд повторює, що для того, щоб бути пропорційним, втручання повинно відповідати серйозності порушення і санкції з огляду на тяжкість злочину, за яке воно призначене для покарання - в даному випадку недотримання вимоги декларації - а не серйозність будь-якого передбачуваного порушення, яке насправді не було встановлено, наприклад, злочин відмивання грошей або ухилення від сплати податків (див. Ісмаїлов, § 38, Grifhorst, § 102, і Boljeviж, § 44).

Отже, з огляду на практику Європейського суду, за вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3) підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

При цьому суддя звертає увагу, що представник митниці, у судовому засіданні, не довів і навіть не стверджував, що одного такого адміністративного стягнення не достатньо для досягнення бажаного стримуючого і карного впливу і запобігання порушень вимог про декларування. Пояснення представника митниці щодо застосування конфіскації обґрунтовуються виключно тим, що таке додаткове адміністративне стягнення передбачене санкцією ст. 471 МК України, як обов'язкове.

Шкода, яку громадянин Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3) потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввозив гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені на територію держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення особи, яка порушила правила митного законодавства, долучені представником за договором до матеріалів справи документи та встановлені в цілому у судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин та досліджених документів, судом встановлено, що громадянин Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3), навчається в Україні, і є студентом медичного факультету Сумського державного університету. Має посвідку на постійне проживання в України НОМЕР_2 видана 31.05.2016, орган що видав 5901, тобто на території України перебуває легально. Оплата навчання та витрати на проживання ОСОБА_3 (ОСОБА_3) в повному обсязі фінансуються його матір'ю громадянкою Республіки Ірак ОСОБА_7, яка є доцентом, доктором, працює на Електромеханічно-конструкторському факультеті Університету технологій Іраку в м. Багдад. Ступінь спорідненості підтверджуються належним чинном завіреними та перекладеними документами, а саме: сертифікатом копії перепису населення в громадянському реєстрі, виданому Міністерством внутрішніх справ Республіки Ірак; інформацією з відділу реєстрації актів цивільного стану щодо народження ОСОБА_3 (ОСОБА_3), виданого Головним управлінням з питань громадянства, паспортів та проживання, копією паспорту ОСОБА_7.

Разом з цим, факт того, що мати ОСОБА_3 (ОСОБА_3), громадянка Іраку ОСОБА_7 є доцентом, доктором, працює на Електромеханічно-конструкторському факультеті Університету технологій Іраку в м. Багдад і оплачує навчання сина, несе всі витрати на його проживання, і що кошти в сумі 15500 доларів США, які вона надала сину, належать саме їй - підтверджується належним чином перекладеним листом підтримки Університету технологій Іраку, що підписаний президентом Університету, професором, доктором Амін Давай Тхамір.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено.

При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3), підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення. Так в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження такої валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Гирлян проти Росії» (№ 35943/15) від 09.10.2018 року. Посилаючись на статтю 1 Протоколу № 1 (захист власності) до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод С.Гирлян звернувся до Європейського суду з прав людини. У скарзі він обґрунтував, що конфіскація була надмірною та непропорційною переслідуваній законній меті, адже гроші були отримані ним на законних підставах. Суд, погодився із доводами, вказаними у скарзі, така жорстка система не в змозі забезпечити необхідний справедливий баланс між вимогами загальних інтересів і захистом права людини на власність. Міра конфіскації поклала на заявника індивідуальне і надмірне навантаження і була неспіврозмірна скоєному злочину

Розуміння «Пропорційність» - є оціночною категорією і повинна встановлюватися щодо конкретного суб'єкта в кожній окремій справі на підставі тих обставин і фактів, що встановлені судом безпосередньо. Підґрунтям для висновку про додержання балансу інтересів, якщо втручання в право особи на мирне володіння майном має місце, повинен бути результат вивчення спірної ситуаці. З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3), на повагу та захист власності вільного користування та розпорядження його коштами. Конфіскація грошових коштів, отриманих громадянином в наслідок заробітної плати його матері є надмірною оскільки буде непропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника і буде очевидно неспіврозмірним практичній ролі «правопорушення та відповідальності».

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 року, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов'язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982, п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06 листопада 2008).

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися з дотриманням принципу «пропорційності» (principle of proportionality) - «справедливої рівноваги (балансу)» (fair balance) між інтересами держави (суспільства), пов'язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» не означає обов'язкового досягнення соціальної справедливості в кожній конкретній справі, а передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, суд бере до уваги надані покази правопорушника, враховує документи, що підтверджують походження валюти, її розмір та призначення. Кошти в сумі 15500 доларів США, які він перемістив через державний кордон України, є заробітною платою його матері, і ці кошти вона надала йому як сину для оплати навчання та для проживання в Україні. Вилучена працівниками митниці валюта у сумі 4200 доларів США є для правопорушника дуже значною сумою, оскільки грошові кошти були ним привезені в Україну для оплати навчання та для проживання в Україні. Інших джерел доходу він немає, оскільки навчається на стаціонарному денному відділенні, і немає можливості працювати в період навчання. Конфіскація цих коштів, на які він розраховував, поставить його в скрутне матеріальне становище, позбавить його можливості оплатити своє навчання у вищому учбовому закладі державної форми власності, що може призвести до відрахування та поставить під загрозу його професійне майбутнє та гідне існування, а тому це порушує його право на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина Республіки Іраку та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). Підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3).

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянина Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3), на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 41 грн. 02 коп. (а.с.19).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина Республіки Іраку ОСОБА_3 (ОСОБА_3), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Республіки Ірак НОМЕР_1, виданий 02.02.2015, орган що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2 видана 31.05.2016, орган що видав 5901, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0073/12500/19, а саме: долари США за курсом НБУ станом на 19.02.2019 за 100 доларів США - 2718-5914 гривень, кількістю - 4200, вартістю 114180 грн. 84 коп. - повернути громадянину Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Республіки Ірак НОМЕР_1, виданий 02.02.2015, орган що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2 видана 31.05.2016, орган що видав 5901.

Стягнути з громадянина Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Республіки Ірак НОМЕР_1, виданий 02.02.2015, орган що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2 видана 31.05.2016, орган що видав 5901, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з громадянина Республіки Ірак ОСОБА_3 (ОСОБА_3), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Республіки Ірак НОМЕР_1, виданий 02.02.2015, орган що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2 видана 31.05.2016, орган що видав 5901, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 41 грн. 02 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.