Справа № 265/6443/19
Провадження № 3/265/2501/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2019 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Копилова Лариса Вікторівна, розглянувши матеріали, які надійшли з Державної азовської морської екологічної інспекції про притягнення до адміністративної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

04 вересня 2019 року о 21:00 годині ОСОБА_1 на узбережжі р.Кальміус в Лівобережному районі м.Маріуполя здійснював лов риби забороненим знаряддям лову сіткою «павук», при цьому улов риби при затриманні склав: карась 5 шт., оселедець 1 шт., порушивши п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства.

ОСОБА_1 до суду не з`явився, про день та час слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином.

Вина ОСОБА_1 підтверджується матеріалами справи: протоколом про адміністративне правопорушення № 018132 від 04 вересня 2019 року, та документами даданими до нього.

При цьому суд враховує, що за п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КпАП.

Суд зазначає, що незаконно виловлений правопорушником карась 5 шт., оселедець 1шт., не був нерестовою рибою, не є нечисленним видом, бо є промисловою рибою, вилов якої не заборонено, а також розмір завданої ОСОБА_1 природному середовищу шкоди не перевищує у 250 і більше разів неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

На підставі встановлених обставин справи та за відсутності таким чином у діях ОСОБА_1 складу злочину, передбаченого ст. 249 КК України, суд вважає, що в діях правопорушника мається склад правопорушення, передбачений ст. 85 ч. 4 КУпАП, оскільки ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства.

Враховуючи особу, яка притягається до адміністративної відповідальності та обставини справи, суд вважає можливим застосувати до винної особи адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією статті КУпАП без конфіскації знарядь вчинення правопорушення.

Відповідно до ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди незалежно від розміру шкоди.

Згідно із «Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України», затвердженими постановою від 21 листопада 2011 року № 1209 Кабінету Міністрів України, ціна збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становить щодо карась - 1 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 грн., оселедець - 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 170 грн., отже вартість 5 штук карася, 1 штук оселедця становить 255 гривень.

Таким чином з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню за завдану природному середовищу шкоду 255 грн.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 384,20 гривень.

Керуючись ст. ст. 40, 40-1, 221, 283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст.85 ч.4 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією сітки «павук», та без конфіскації водних живих ресурсів.

Стягнути з ОСОБА_1 збитки завдані рибному господарству України в дохід держави в розмірі 255 (дві п`ятдесят п`ять) гривень.

Сіть «Павук» 2 м х 2 м, вічко 18 мм, яка зберігається згідно квитанції № 018132 від 04 вересня 2019 року про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, у Державному агентстві рибного господарства Азовське басейнове управління відділ рибоохоронного патруля № 3 - знищити.

Незаконно здобуті водні живі ресурси рибу «карась» у кількості 5 шт., «оселедець» у кількості 1 шт., які були вилучені у ОСОБА_1 та передана йому на зберігання залишити останньому.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) гривні 20 копійок.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області протягом десяти днів з моменту винесення постанови.

Суддя Копилова Л.В.