Кропивницький апеляційний суд
Справа № 33/4809/183/19 Головуючий у суді І інстанції: Адаменко І.М.
Категорія: ч.2 ст.172-6 КУпАП Доповідач в суді ІІ - інстанції: Бондарчук Р.А
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.05.2019 року. Суддя судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду Бондарчук Р.А.,

з участю:

особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_3,

прокурора Гуземи О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кропивницький апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03 квітня 2019 року, якою

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка м. Бобринець, з повною вищою освітою, одружена на утримані одна малолітня дитина, працює агрономом ПП «Агрофірма Славутич», перебуває в декретній відпустці, депутат Бобринецької міської ради проживає за адресою: АДРЕСА_1,

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6

Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн.,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03 квітня 2019 року ОСОБА_3 визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн.

Згідно постанови суду ОСОБА_3, будучи депутатом Бобринецької міської ради сьомого скликання, будучи суб'єктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, у порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила у десятиденний термін Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані після отримання 05.06.2017 доходу (у вигляді грошових коштів) у розмірі 950000 грн., а саме безстрокової грошової позики від громадянки ОСОБА_4, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 01.01.2017 року (тобто суму 80000 гривень), чим вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати постанову районного суду, а адміністративну справу відносно неї закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що в законодавстві не міститься визначення поняття «дохід». Непряме закріплення поняття «доходу» міститься в приписах пункту 7 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції», де визначається, що в щорічній декларації зазначаються отримані (нараховані) доходи, в тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового забезпечення), отримані як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійна допомога, пенсія, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи.

Відповідно до рішення Національного агентства з питань запобігання корупції (НАЗК) від 02.02.2018 року роз'яснення НАЗК доповнено запитанням 64-2 Чи необхідно суб'єкту декларування подавати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у разі отримання кредиту, позики, поворотної фінансової допомоги (позички) тощо?

Частина 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Відповідно до п. 1 Правил заповнення форми повідомлення - під суттєвою зміною в майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 01 січня, у якому подається повідомлення. Для кожного випадку отримання доходу або придбання майна подається окреме повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування.

Згідно з підпунктом 14.1.54 пункту 14.1. статті 14 Податкового кодексу України дохід є джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями) її континентальному шельфі, у виключні (морській) економічні зоні, у тому числі, але не виключно доходи у вигляді, зокрема доходів від зайняття підприємницькою діяльністю та незалежною професійною діяльністю.

Враховуючи зазначене, суб'єкт декларування зобов'язаний подати повідомлення у разі отримання ним кредиту, позики, поворотної фінансової допомоги (позички) тощо на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

Вважає, що вказані роз'яснення НАЗК були в лютому 2018 року, щодо подачі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у разі отримання кредиту, а вказана сума нею отримана в червні 2017 року. А тому з її боку ніяких порушень не було.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи, викладені в апеляції, вважаю, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постанову судді суду першої інстанції - без змін, з таких підстав.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_3 підтримала апеляційну скаргу та зазначивши про те, що жодних порушень з її боку не було, оскільки на час подання декларації не було роз'яснень від НАЗК.

Відповідальність за ч.2 ст.172-6 КУпАП настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

У відповідності до ст.1 та п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» депутати місцевих рад є суб'єктами декларування, які зобов'язані подавати декларацію та виконувати інші вимоги фінансового контролю відповідно до цього Закону.

Згідно із частиною другою статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону, шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет, у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми.

Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

При цьому, винність ОСОБА_3у вчиненні в правопорушення підтверджується доказами, які суд дослідив під час розгляду адміністративної справи, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією № 84/19 від 14.03.2019 року, яким підтверджується, що саме 16.07.2017 року мало місце прравопроршення, яке ставиться в вину ОСОБА_3 (а.с. 1-9).

- письмовими поясненнями ОСОБА_4 та ОСОБА_3 від 01.03.2019 року

(а.с. 11-12), з яких вбачається, що 05.06.2017 року під час усної домовленості ОСОБА_3 отримала безстрокову грошову позику від своєї матері ОСОБА_4 у сумі 950000 грн. для придбання нерухомого майна, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_2.

- роздруківкою скриншоту з сайту НАЗК всіх декларацій та змін, поданих до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування громадянкою ОСОБА_3, з якої вбачається відсутність відомості стосовно отримання грошової позики у сумі 950000 грн.

- копією рішення Бобринецької міської ради від 04.11.2015 №1 «Про визнання повноважень депутатів Бобринецької міської ради сьомого скликання та додатком №1 до рішення, згідно якого ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, є депутатом Бобринецької міської ради сьомого скликання (а.с. 13-22)

- копією листа Національного агентства з питань запобігання корупції від 23.05.2018 року №93-05/16382/118, згідно якого актом обстеження окремих функцій ITC «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» від 25.01.2017 року засвідчено некоректну роботу програмного забезпечення в період з 01.01.2017 року по 19 год. 30 хв. 04.01.2017 року;

- копією листа ДП «Українські спеціальні системи» від 13.01.2017 року №01-38, згідно якого у період з 20.10.2016 року по 31.12.2016 року реєстр функціонував у штатному режимі, за винятком окремих періодів 25, 26, 27, 28 жовтня, коли доступ користувачів до реєстру був обмежений або відсутній.

Таким чином в апеляційному суді встановлено, що ОСОБА_3 після отримання 05.06.2017 доходу у розмірі 950000 грн., а саме безстрокової грошової позики від громадянки ОСОБА_4, на виконання Закону України «Про запобігання корупції» не подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, до НАЗК.

Доводи ОСОБА_3 стосовно того, що у неї відсутній склад адміністративного правопорушення через те, що у 2017 році не було роз'яснень від НАЗК не можуть бути враховані. Адже, відповідно до вимог п. 7 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції» у декларації зазначаються відомості про отримані (нараховані) доходи, у тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового забезпечення), отримані як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійна допомога, пенсія, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Такі відомості включають дані про вид доходу, джерело доходу та його розмір. Відомості щодо подарунка зазначаються лише у разі, якщо його вартість перевищує п'ять прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року, а для подарунків у вигляді грошових коштів - якщо розмір таких подарунків, отриманих від однієї особи (групи осіб) протягом року, перевищує п'ять прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року. Отже, безстрокова грошова позика отримана ОСОБА_3 від громадянки ОСОБА_4, 950000 грн. підпадала під визначення іншого доходу встановленого наведеною статтею, яка діяла на момент вчинення адміністративного правопорушення.

Посилання апелянта на ст. 164 Податкового кодексу України, як визначення доходу суд не приймає до уваги, оскільки вказаною статтею визначено поняття загального оподатковуваного доходу, що є базою оподаткування.

При накладені адміністративного стягнення судом відповідно до вимог ст. 33 КУпАП, враховано характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність. Врахувавши вказані обставини суд призначив ОСОБА_3 адміністративне стягнення в межах санкції ч.2 ст.172-6 КУпАП, яке за своїм видом і мірою є справедливим.

Порушень застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права під час розгляду справи в суді першої інстанції, що є безумовною підставою скасування судового рішення, не встановлено.

За таких обставин, суд першої інстанції відповідно до вимог ст. 245 КУпАП всебічно, повно, об'єктивно з'ясував всі обставини, що підлягають з'ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, безпосередньо у судовому засіданні дослідив докази та обґрунтовано дійшов висновку про наявність у діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

На підставі викладеного, доводи апеляційної скарги про незаконність постанови суду першої інстанції є частково обґрунтованими, тому апеляційну скаргу слід задовольнити частково.

Керуючись ст. 294 КУпАП України, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - залишити без задоволення, а постанову Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03 квітня 2019 рокупро притягнення ОСОБА_3до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Р.А. Бондарчук