Справа № 462/6901/19
ПОСТАНОВА

04 листопада 2019 року м.Львів

Суддя Залізничного районного суду м.Львова Колодяжний С.Ю., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого на АДРЕСА_1

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

01.11.2019 року на адресу Залізничного районного суду м.Львова надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 127848 від 12.10.2019 року відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, в тому числі, питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з вимогами ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Вивченням змісту протоколу про адміністративне правопорушення встановлено, що він складений з порушенням вимог ст.256 КУпАП, зокрема, у протоколі не викладено суть правопорушення згідно диспозиції ст.173 КУпАП.

Так, стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Поряд з цим, згідно протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, останній 12.10.1019 року близько 20.30 год. перебував у ТВК «Південний» на вул.Щирецька, 36 у м.Львові, де з особливою жорстокістю та винятковим цинізмом розламав пам`ятник поліцейському, чим вчинив правопорушення, а саме хуліганські дії.

Таким чином, за змістом протоколу дії ОСОБА_1 при пошкодженні пам`ятника супроводжувались особливою жорстокістю та винятковим цинізмом.

Проте, як роз`яснено в п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що

відповідно до ч.1 ст.296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст.173 КУпАП.

При цьому, згідно п.5 цієї Постанови за ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Хуліганством, яке супроводжувалось винятковим цинізмом, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, наприклад, проявом безсоромності чи грубої непристойності, знущанням над хворим, дитиною, особою похилого віку або такою, яка перебувала у безпорадному стані, та ін.

Враховуючи наведене, наявність в хуліганських діях особи ознак особливої зухвалості або виняткового цинізму, про що вказано у протоколі, виключає кваліфікацію таких дій, як дрібного хуліганства за ст.173 КУпАП, оскільки містить ознаки злочину, передбаченого ст.296 КК України.

Таким чином, органу, який склав адміністративний протокол, необхідно визначитись із кваліфікацією дій ОСОБА_1 і якщо він дійде висновку про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, то в протоколі про адміністративне правопорушення необхідно сформулювати обвинувачення відповідно до диспозиції цієї норми.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом ст.ст. 279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має розглядатись суддею у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення. Суддя не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на обставини, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідають протоколу, адже у цьому випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами статей 213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи. Недотримання цих вимог порушує право на захист особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

У зв`язку з цим суд враховує також практику ЄСПЛ. Так, у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

В зв`язку з вищенаведеним, вважаю, що наведені порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення є істотними, не можуть бути усунуті під час судового розгляду. Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняти у справі законного й обґрунтованого судового рішення. Тому, без усунення зазначених недоліків протоколу розгляд справи є неможливим.

Крім цього, згідно ч.2 ст.277 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173 КУпАП, розглядаються протягом доби, проте в день надходження матеріалів до суду 01.11.2019 року і наступного дня Залізничним відділом поліції ГУ Національної поліції України у Львівській області не було забезпечено явку ОСОБА_1 для розгляду справи у встановлений законом строк.

Слід зазначити, що у відповідності до ст.268 КУпАП, особі, яка притягається до адміністративної відповідальності надається право давати пояснення. Також, згідно вимог даної статті, справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, розглядається лише за присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ч.1 ст.277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

В зв`язку з вищенаведеним, суд позбавлений можливості об`єктивно розглянути справу у встановлений законом строк, забезпечивши при цьому права осіб, які беруть участь у провадженні.

Отже, суд звертає увагу керівнику Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області на необхідність забезпечення явки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в судове засідання для розгляду протоколу про адміністративне правопорушення в тих випадках, коли він повинен бути розглянутий в короткі строки з дня надходження справи до суду, для забезпечення своєчасного і правильного розгляду справи.

Зі змісту ст.278 КУпАП, якщо в протоколі та інших матеріалах є недоліки, які суперечать об`єктивному розгляду справи, то такі матеріали належать поверненню органу, який порушив адміністративне провадження.

Згідно абзацу 5 ст.26 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 року визнано правильною практику тих судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст.256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Таким чином, враховуючи, що розгляд справи в суді здійснюється лише в межах перевірки тих обставин, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та матеріалах долучених до нього, які були зібрані органом, який склав протокол, та для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, на суд не може бути покладена функція збирання доказів, оскільки таким чином буде порушено принцип змагальності, та з огляду на те, що без встановлення фактичних обставин події правопорушення, а також без приведення у відповідність з вимогами ст.256 КУпАП протоколу про адміністративне правопорушення та забезпечення явки ОСОБА_1 до суду, суд не має можливості належно розглянути справу та прийняти остаточне законне рішення по суті справи, то приходжу до висновку про необхідність направлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 для належного оформлення.

Керуючись ст.ст. 268, 277, 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

постановив:

Протокол про адміністративне правопорушення АПР18 №127848 від 12.10.2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення з доданими до нього матеріалами повернути Залізничному відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/

З оригіналом згідно.

Суддя: С.Ю. Колодяжний