Провадження №3/760/3370/19
Справа №760/8965/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2019 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської міської митниці ДФС про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина Грузії ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Грузії НОМЕР_1 виданий 06.05.2014, посвідчення на постійне проживання в Україні НОМЕР_2 видане 15.08.2014, проживає за адресою: АДРЕСА_1, продавець продуктових товарів в м. Батумі,

за ст. 471 МК України, -

В С Т А Н О В И В:

27.03.2019 року до Солом'янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина Грузії ОСОБА_3, за порушення митних правил.

З протоколу №0166/10000/19 про порушення митних правил від 24.02.2019 року вбачається, що 07.03.2019 о 09 год. 20 хв. на митному посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» Київської міської митниці ДФС під час проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» залу «Приліт» терміналу А Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни), для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянина Грузії ОСОБА_3, який слідував з Грузії літаком авіакомпанії «WIZZ Аіr» рейс SPQ 602.

При усному опитуванні було встановлено, що пасажир переміщує готівкові у сумі до 15 000 доларів США. Зазначений громадянин був запрошений до оглядової кімнати, де при перерахунку встановлено, що громадянин ОСОБА_3 переміщував валютні цінності, а саме: 14 500 (чотирнадцять тисяч п'ятсот) доларів США.

Пропущено через митний кордон еквівалент 10000 (десять тисяч) євро, а саме 11 350 (одинадцять тисяч триста п'ятдесят ) доларів США. За цим протоколом про ПМП тимчасово вилучено 3 150 (три тисячі сто п'ятдесят) доларів США . Номінали валюти та номера купюр зазначені в описі предметів.

Пасажир ОСОБА_3 митної декларації не заповнював, з приводу декларування валютних цінностей до інспекторів митниці не звертався, самостійно обрав форму проходження митного контролю - проходження через "зелений коридор" чим засвідчив про відсутність товарів, що підлягають письмовому декларуванню, або підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження. Будь-які документи на переміщення валютних цінностей через митний кордон України у пасажира при перетині зони митного контролю були відсутні.

Відповідно до пояснень громадянина ОСОБА_3 виявлені валютні цінності належать йому на праві власності. Вчинене правопорушення сталося внаслідок того, що він не знав правила проходження митного контролю.

Своїми діями, на думку митного органу, пасажир ОСОБА_3 порушив встановлений МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, а саме, обравши формою проходження митного контролю - проходження через «зелений коридор», перемістив товари на які законодавством України встановлені обмеження. Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбачених статтею 471 МК України.

Представник Київської міської митниці ДФС у судовому засіданні пояснив, що гр. ОСОБА_3 порушив митні правила, у зв'язку з чим щодо останнього складено протокол про порушення митних правил №0166/10000/19 за ст. 471 МК України.

Представник особа, що притягується до адміністративної відповідальності в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_3 свою вину визнає.

При цьому просила застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу без конфіскації грошових коштів.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, розглянувши отримані матеріали, вбачається наступне.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0166/10000/19 від 24.02.2019 року ОСОБА_3 обрав вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Диспозицієюст. 471 МК Українивстановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил ОСОБА_3 перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України товар в обсягах, що перевищують неоподатковану норму переміщення через митний кордон України.

Вина правопорушника, окрім особистого її визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом, а саме: даними, що містяться в протоколі про порушення митних правил (а.с.2-7), актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (а.с.12).

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення, яке вчинив ОСОБА_3 полягало у переміщенні через митний кордон незадекларованих митному органу готівкових коштів в обсягах, що перевищують неоподатковану норму переміщення через митний кордон України, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Об'єктивна сторона правопорушення, яке вичинив ОСОБА_3 полягає в недекларуванні готівкових коштів при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти або товару.

Разом з тим, відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Так, при вирішенні питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Крім того, встановлено, що готівкові кошти, які перевозив ОСОБА_3 мають легальне походження, що підтверджується договором позики грошових коштів від 23.02.2019 року. Зазначені кошти були взяті в позику на придбання автомобіля, що підтверджується попереднім договором купівлі-продажу транспортного засобу від 11.02.2019 року.

Таким чином, єдине діяння, яке вчинив ОСОБА_3 полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації. За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні коштів, ОСОБА_3 підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку ОСОБА_3 потенційно міг завдати державі, була незначною: він не завдавав державі іншої шкоди, якби він віз грошові кошти незадекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти ввозилися на територію держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.

Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При визначенні адміністративного стягнення слід врахувати особу ОСОБА_3, а саме, що він є батьком трьох неповнолітніх дітей, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3, серії НОМЕР_4, серії НОМЕР_5, є особою, яка отримує соціальний пакет згідно статусу обмежених можливостей (1 група).

Враховуючи вищевикладене, прихожу до висновку, що конфіскація вилученої валюти, буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника, оскільки позбавить правопорушника можливості використати ці грошові кошти за призначенням і жодним чином не сприятиме вихованню ОСОБА_3 та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного правопорушення, виходячи з матеріалів справи та встановлених обставин, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.).

Підстав для застосування до ОСОБА_3 додаткового покарання у виді конфіскації вилученої валюти немає.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_3 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

Керуючись ст.ст. 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. ст. 366, 374, 458, 471, 489 МК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати громадянина Грузії ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 винним у порушенні митних правил, передбачених статте ю 471 Митного кодексу України.

Притягнути громадянина Грузії ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, до адміністративної відповідальності та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1700,00 грн. на користь держави, який необхідно сплатити за наступними банківськими реквізитами: отримувач: УК у Солом'янському районі; ; МФО: 899998; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); р/р 6010. Призначення платежу: адміністративний штраф від (ПІП платника), згідно з ст. 471 МКУ та постанови суду від 19.04.2019 року № 760/8965/19.

Стягнути з громадянина Грузії ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь держави судовий збір в сумі 384,20грн.

Грошові кошти в сумі 3150 (три тисячі сто п'ятдесят) доларів США, що за курсом НБУ на день вчинення правопорушення становить 85058,28 гривень, що були вилучені відповідно до протоколу про порушення митних правил №0166/10000/19 від 24.02.2019 року повернути громадянину Грузії ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Постанова пред'являється до виконання протягом трьох місяців.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд, шляхом подання скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя