справа №619/1599/19
провадження №3/619/467/19
ПОСТАНОВА

іменем України

08 травня 2019 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення у відношенні:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який притягується до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.16623 КУпАП,

встановив:

12 жовтня 2018 року до державного реєстратора Комунального підприємства «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради Богославця С.В. звернулася ОСОБА_2 із заявою про державну реєстрацію права власності щодо реєстрації права власності на гараж, розташований за адресою: АДРЕСА_2 (далі - гараж), зареєстрованою у базі даних заяв Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі Державний реєстр прав) за №30596863 (далі - заява №30596863). До заяви №30596863 додано такі документи (електронні копії відсутні у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно): технічний паспорт від 01.10.2018, виготовлений ТОВ «Харківське міське бюро нерухомості»; довідку від 01.10.2018, видану ТОВ «Харківське міське бюро нерухомості». 12 жовтня 2018 року за результатом розгляду заяви №30596863 державним реєстратором Богославцем С.В. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) за №43476845 (далі - рішення №43476845), відкрито розділ №101 у Державному реєстрі прав та внесено запис про реєстрацію права. власності №28356947 за ОСОБА_2 . Так, на підставі вищевказаних документів державним реєстратором Комунального підприємства «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради Богославцем С.В. за наявності підстав для зупинення розгляду заяви проведено державну реєстрацію права власності без подання документа, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси, без пошуку заяв у базі даних Державного реєстру прав (не встановлено черговості розгляду заяв), без пошуку відомостей у Державному реєстрі прав, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, Державному реєстрі іпотек та Реєстрі прав власності на нерухоме майно за суб`єктом права (відсутні сформовані пошуки відомостей у Державному реєстрі прав), до заяви та розділу Державного реєстру прав не додано електронних копій документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію права власності, а також рішення за результатом розгляду заяви прийнято у скорочені строки без подання документа про сплату адміністративного збору в повному обсязі. Крім того, у разі проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства потребують отримання дозволу на їх проведення, також не подано документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта. Таким чином, встановлено порушення державним реєстратором Богославцем С.В. вимог статей 3, 10, 16, 18, 20, 23, 34 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», пунктів 10, 12, 18, 25, 41, 42 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМ України №1127 від 25.12.2015, пунктів 20, 21 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою КМ України №1141 від 26.10.2011, оскільки державну реєстрацію права власності проведено за наявності підстав для зупинення розгляду заяви та з порушенням порядку державної реєстрації.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. Відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення судова повістка ОСОБА_1 була вручена 27 квітня 2019 року.

Відповідно до ст.268 КУпАП неприбуття в судове засідання особи, що притягується до відповідальності ч.1 ст.16623 КУпАП, не перешкоджає судовому розгляду справи за її відсутністю.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутньою на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Практика Європейського суду з прав людини, у своїх рішеннях, вказує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у п.41 рішенні Європейського Суду з прав людини «Пономарьов проти України» заява №3236/03 від 03 квітня 2008 року сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, п.27 рішення «Олександр Шевченко проти України» заява №8371/02 від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» заява №50966/99 від 14 жовтня 2003 року).

Стосовно справи про адміністративне правопорушення розумність таких інтервалів обумовлюється положеннями статей 38, 277 КУпАП, де зазначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи, а строк для накладення адміністративного стягнення обмежується трьома місяцями з дня вчинення правопорушення.

З урахуванням викладеного, а також враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вищевказаного правопорушення доказана в повному обсязі та підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення та матеріалами справи.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.16623 КУпАП, а саме порушення порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Матеріали щодо адміністративного правопорушення у відношенні ОСОБА_1 надійшли до суду 24 квітня 2019 року, правопорушення було вчинено 12 жовтня 2018 року.

Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Згідно п.7 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, розпочате підлягає закриттю при закінченні на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Зі змісту норм ст.ст.38, 247 КУпАП слідує, що закриття провадження можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення; закінчення встановленого законом строку, перебіг якого розпочинається з дня вчинення правопорушення (при триваючому правопорушенні з дня його виявлення). При цьому, в аспекті аналізу положень п.7 ч.1 ст.247 КУпАП суд повинен встановити обставини вчинення адміністративного правопорушення, а також наявність вини особи у його вчиненні не дивлячись на сплив строку, встановленого ст.38 КУпАП, яка виключає можливість накладення стягнення, а ніяк не звільнення від відповідальності. З огляду на це поєднання закриття справи на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення не є взаємовиключним рішенням.

Відповідно до ч.2 ст.284 КУпАП постанова про закриття виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Оскільки на момент розгляду справи закінчився строк, передбачений ст.38 КУпАП, то суддя дійшов висновку про закриття провадження у справі.

Статтею 280 КУпАП встановлено обов`язок суду з`ясовувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення, поміж іншого, і чи винна дана особа в його вчиненні. При цьому норм щодо відсутності у суду повноважень на встановлення обставин щодо вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі винесення постанови про закриття провадження за п.7 ч.1 ст.247 КУпАП вказаний ОСОБА_3 не містить.

Водночас, зі змісту ст.38 КУпАП вбачається, що закриття провадження на зазначеній підставі можливе за одночасної наявності таких умов:

- вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення;

- сплив встановленого законом тримісячного строку.

Тобто, для обчислення встановленого законом строку для накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі у зв`язку з його спливом необхідним є, поміж іншого, встановлення факту вчинення адміністративного правопорушення - протиправної, винної дії чи бездіяльності.

Таким чином, закриття провадження у справі за п.7 ч.1 ст.247 КУпАП можливе лише за умови визначення вини особи для встановлення судом факту вчинення особою винної протиправної дії чи допущення винної протиправної бездіяльності, що підпадає під ознаки адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, закриваючи провадження по справі у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, на підставі наявних в матеріалах справи доказів, суддя вважає необхідним встановити вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.16623 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 38, 247 ч.1 п.7, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.16623 КУпАП.

На підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.16623 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 у зв`язку закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Є. А. Болибок