Справа № 694/627/19
Провадження № 3/694/147/19
ПОСТАНОВА

іменем України

26.04.2019 року м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Дудніченко В.М., з участю прокурора Джугана В.В., розглянувши матеріали, які надішли із Національної поліції України Департаменту захисту економіки в Черкаській області Управління захисту економіки в Черкаській областф про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, паспорт серії НС 537391, виданий Соснівським РВ УМВС України в Черкаській області 29.09.1998 року, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованої за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4; працюючої старшим державним інспектором Звенигородського управління ГУ ДФС у Черкаській області,

за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №306498, складеного 05.04.2019 року оперуповноваженим управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді головного державного інспектора Звенигородської ОДПІ ГУ ДФС у Черкаській області, будучи згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті З Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-УІІ, субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 16.01.2018 набула права власності на житловий будинок загальною площею 79,2 кв.м. та вартістю 168 966 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2018 року та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-УІІ, несвоєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 1726 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні підтримав складений адміністративний протокол відносно ОСОБА_1 у вказаному адміністративному правопорушенні, повязаного з корупцією, зокрема, зазначив, що матеріалами адміністративного протоколу підтверджується вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП України, яке вчинено шляхом несвоєчасного повідомлення Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.172-6 ч.2 КУпАП України, визнала та пояснила, що вона одинока мати та виховує двох неповнолітніх дітей, які дуже часто хворіють. Вона дійсно придбала житловий будинок 16.01.2018 року вартістю 168 960 грн. але не мала змоги вчасно подати відомості про суттєві зміни у майновому стані в звязку з тим, що з початку січня 2018 року діти були хворі і вона тривалий час лікувала їх амбулаторно вдома, в подальшому лікування продовжилось в стаціонарі. В зв»язку з частими хворобами дітей вона була змушена продовжити декретну відпусту. Також додала, що подавши декларацію із запізненням, вона не мала прямого умислу на порушення вимог фінансового контролю чи переслідувала будь-який корупційний інтерес.

Заслухавши доводи прокурора, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши та оцінивши в сукупності матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП України, суддя під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а в даному випадку про адміністративне корупційне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов'язаний з'ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції» або, з огляду на час вчинення правопорушення чи розгляду в суді, Законом України «Про запобігання корупції»; чи є особа винною в його вчиненні, отже чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Суддя також повинен з'ясувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням останньою службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Суддя при розгляді справи повинен виконувати функції незалежного та неупередженого органу правосуддя, процесуальна функція якого відділена від функції «обвинувачення» та не вправі проявляти ініціативу і активність у зборі додаткових доказів, якими можуть бути підтверджені підстави притягнення особи до адміністративної відповідальності, якщо орган, який склав протокол не ініціює це питання.

Відповідно до ч.2 ст.172-6 КУпАП України відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєвих змінах у майновому стані, при цьому суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII визначено, що корупцією є використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей.

Вище зазначеною нормою також визначено, що корупційним правопорушенням являється діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного корупційного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана задекларувати свої доходи та своєчасно подати декларацію, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Відповідно до статті 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку передбачено адміністративну відповідальність.

Винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які установлюють обєктивну істину у справі.

Субєктивна сторона адміністративного правопорушення характеризується прямим умислом, тобто, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно статті 68 Конституції України кожен зобовязаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.Порядок повідомлення про суттєві зміни у майновому стані регламентований положенням ч. 2 ст. 52 Закону, згідно з яким у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр). Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається).

Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 1 Правил заповнення форми повідомлення під суттєвою зміною в майновому стані субєкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2018 року, у якому подається повідомлення. Для кожного випадку отримання доходу або придбання майна подається окреме повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування.

Судом встановлено, що відповідно до відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, видно що гр. ОСОБА_1 16.01.2018 зареєструвала право власності на житловий будинок загальною площею 79,2 кв.м. Адреса набутого обєкту: м. Звенигородка, вул. Шевченка, 16. Частка власності субєкта декларування - 100%. Вартість будинку складає 168 966 грн.

Підставою виникнення права власності зазначено договір купівлі- продажу №167 від 16.01.2018.

Згідно з відомостями, які вказані у публічній частині інформаційно- телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_1 несвоєчасно повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані - 28.03.2018.

Судом також встановлено, що ОСОБА_1 є одинокою матір»ю двох неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_4. ІНФОРМАЦІЯ_6. З 10.02.2018 року по 19.02.2018 року ОСОБА_1 знаходилась в Звенигородській центральній районній лікарні в інфекційному відділенні по догляду за неповнолітніми дітьми ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, які проходили лікування стаціонарно, що підтверджується довідкою з історії хвороби № 0130.

Відповідно до довідки № 207 виданої ЛКК Звенигородського центру первинної медико-санітарної допомоги Звенигородської районної ради про потребу дитини у домашньому догляді ,вбачається , що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6 часто хворіє та потребує догляду, у зв»язку з цим ОСОБА_1 продовжила декретну відпустку до 27.10.2019 року.

Матеріали справи не містять, а прокурором у судовому засіданні не представлено будь-яких належних, допустимих та достатніх доказів, які б з достовірністю свідчили про субєктивні ознаки (прямого умислу) на несвоєчасність подання ОСОБА_1 своєї декларації про суттєві зміни у своєму майновому стані за 2018 рік, коли вона усвідомлювала протиправний характер своєї бездіяльності та дій, передбачала їх шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, а тому не в повному обсязі доводить про наявність обов"язкової складової будь-якого правопорушення - субєктивної сторони даного правопорушення.

Відповідно до положень статті 251 КУпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні будь-які дані про форму вини, в даному випадку наявність прямого умислу, а матеріали справи не містять відомостей, які б вказували на те, що ОСОБА_1 подавши декларацію із запізненням, мала умисел на порушення вимог фінансового контролю чи переслідувала будь-який корупційний інтерес.

Вище наведене підтверджує виконання ОСОБА_1 всіх дій, які вона вважала за необхідне виконати з метою подання електронної декларації про зміну у майновому стані за 2018 рік, однак, декларація не була вчасно відправлена до реєстру з поважних та об»активних причин.

Будь-яких інших належних, допустимих та достовірних доказів, які б вказували на наявність в діях ОСОБА_1 прямого умислу, направленого на несвоєчасне подання і оприлюднення своєї декларації про суттєві зміни у своєму майновому стані до ЄДРД, вчинення таким чином адміністративного правопорушення повязаного з корупцією, відповідальність за що передбачена ст.172-6 ч.2 КУпАП України, у справі не має.

Відповідно до правових позицій ВССУ від 22.05.2017 року « Щодо притягнення осіб до адміністративної відповідальності за окремі порушення, пов"язані з корупцією» вчинення діяння, передбаченого ст. 172-6 ч.2 КУпАП України через необережність виключає притягнення особи до адміністративно відповідальності.

Згідно ст. 247 ч.1 п.1 КУпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення та скасування акту, який встановлює адміністративну відповідальність.

Приймаючи до уваги наведені вище обставини, суд приходить до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП України підлягає закриттю, відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП України за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого даною статтею.

На підставі викладеного та керуючись ст., ст. 247 п.1 ч.1, 280, 283, 284 КУпАП України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

провадження в справі про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ст.172-6 ч.2 КУпАП України, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі ч.1 п.1 ст.247 КУпАП, в звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через Звенигородський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя