Справа № 304/280/19
Провадження № 3/304/110/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2019 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., з участю секретаря судового засідання Соханич Л.Ю., прокурора Хрипака М.С., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2 (місце реєстрації: м. Львів, вул. Куліша, № 37/3), генерального директора ТОВ «Глобал Ейр Компані», депутата Перечинської міської ради Закарпатської області, українця, громадянина України,

за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, будучи депутатом Перечинської міської ради обєднаної територіальної громади та субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон), в порушення ч. 2 ст. 52 вказаного Закону, без поважних причин не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, придбавши нерухоме майно квартиру, що знаходиться за адресою: Закарпатська область м. Ужгород, вул. Володимирська, №90/13 за 678 819 грн., тобто на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня відповідного року, у десятиденний строк з моменту придбання майна, а саме в період з 22 червня по 01 липня 2017 року.

Такі дії ОСОБА_1 оперуповноваженим Управління захисту економіки в Закарпатській області ОСОБА_2 кваліфіковано за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що передбачає відповідальність за порушення вимог фінансового контролю.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні даного правопорушення визнав частково, пояснивши, що не подав повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані з поважних причин, оскільки з 22 червня по 06 липня 2017 року знаходився у відрядженні на базі технічного обслуговування гелікоптерів (ангар), а крім того розяснень НАЗК відносно подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані протягом десяти днів з моменту настання таких змін не було, що має бути обовязково враховано судом при розгляді даної справи. Крім того, подав клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, яке мотивував тим, що неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані не містить ознак корупції та згідно з визначенням ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» не є корупційним правопорушенням, а також не є правопорушенням, повязаним з корупцією, хоча і порушує встановлені цим Законом вимоги фінансового контролю. Так, відповідальність за порушення вимог фінансового контролю, передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП у разі неподання чи несвоєчасного подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані без поважних причин. В той же час вчинене ним діяння не містить прямої форми умислу, про що свідчить зазначення ним інформації про купівлю квартири у поданій 29 березня 2018 року декларації за 2017 рік. На підставі наведеного вважає, що обєктивні та субєктивні ознаки складу правопорушення відсутні, а відтак у його діях відсутні також подія та склад адміністративного правопорушення, у звязку з чим просить провадження відносно нього закрити.

Прокурор Хрипак М.С. у судовому засіданні вважав, що ОСОБА_1 слід визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, та піддати адміністративному стягненню у виді 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Також зазначив, що склад правопорушення у діях ОСОБА_1 є і форма вини значення не має, оскільки такий обовязок субєктів декларування передбачено ч. 1 ст. 52 Закону. При бажанні ОСОБА_1 зміг би вчасно подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а він натомість таке повідомлення взагалі не подав, навіть повернувшись із відрядження. На підставі наведеного вважає, що провадження у звязку з відсутністю події та складу правопорушення закрито бути не може.

Суддя, заслухавши пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, приходить до такого висновку.

Як встановлено у судовому засіданні та вбачається з постанови Перечинської міської виборчої комісії № 19 «Про реєстрацію обраних депутатів Перечинської міської ради обєднаної територіальної громади у багатомандатному виборчому окрузі в межах територіальних округів № № 1-26» від 11 травня 2017 року, ОСОБА_1 зареєстровано депутатом Перечинської міської ради обєднаної територіальної громади, а відтак згідно підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» він став субєктом відповідальності за корупційне правопорушення.

Відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (№1700-VII) субєктами, на яких поширюються дія цього Закону, є, зокрема, депутати місцевих рад.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобовязаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно з ч. 2 ст. 52 цього Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного вище Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта № 152416126 від 11 січня 2019 року, а також даних щорічної декларації за 2017 рік, ОСОБА_1 21 червня 2017 року набув у приватну власність квартиру за адресою: Закарпатська область м. Ужгород, вул. Володимирська, № 90/13, вартістю 678 819 грн. (а. с. 15-23, 28-30), що відповідно перевищила 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року (1 600 грн.).

Отже у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані упродовж періоду з 22 червня по 01 липня 2017 року.

Таким чином, ОСОБА_1 порушив порядок, передбачений частиною другою статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово не повідомив НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Що стосується його посилання на те, що перебуваючи у відрядженні він не мав технічної можливості подати відповідне електронне повідомлення, то суддя таке відхиляє, оскільки у матеріалах справи відсутні переконливі докази того, що будучи у відрядженні ОСОБА_1 був позбавлений можливості подати вказане повідомлення.

В той же час, суддя враховує також те, що навіть повернувшись після 06 липня 2017 року із відрядження, ОСОБА_1 таке повідомлення не подав, а зазначив про набуття майна лише при поданні 29 березня 2018 року щорічної декларації за 2017 рік.

Разом з цим, відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобовязаний повно, всебічно та обєктивно зясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом (ст. 7 КУпАП).

У відповідності зі ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП. Стаття 247 КУпАП чітко передбачає, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії. Після виключення провадження втрачається можливість здійснення будь-яких заходів, спрямованих на притягнення особи до адміністративної відповідальності.

У протоколі про адміністративне правопорушення № 86 від 19 лютого 2019 року датою виявлення адміністративного правопорушення визначено дату отримання пояснення ОСОБА_1, що надані ним на запит Департаменту від 28 січня 2019 року № 464/39/106/01-2019, а саме 29 січня 2019 року (а. с. 1-6, 31-33).

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, зібрані матеріали для вивчення щодо наявних порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» стосовно ОСОБА_1, були направлені Перечинським міським головою ОСОБА_3 на запит начальника Управління захисту економіки в Закарпатській області ДЗЕ НП України підполковника міліції ОСОБА_4 від 11 грудня 2018 року ще 10 січня 2019 року за вихідним номером № 1568/01-13 (а. с. 7-14).

Крім того, датою перегляду щорічної декларації за 2018 рік на офіційному веб-сайті НАЗК, скріншот якої приєднано до справи, як доказ, а також датою формування Інформаційної довідки, вказано 11.01.2019 (а. с. 15-30).

Таким чином, в ході судового розгляду було встановлено, що всі документи на підтвердження факту порушення ОСОБА_1 ч. 2 ст. 52 Закону, тобто неповідомлення в установлений законом термін Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме про придбання квартири за адресою: Закарпатська область м. Ужгород, вул. Володимирська, № 90/13, вартістю 678 819 грн., були отриманні УЗЕ в Закарпатській області ДЗЕ НП України як спеціально уповноваженим субєктом у сфері протидії корупції при здійсненні аналізу інформації, у тому числі з відкритих джерел та баз даних, щодо додержання субєктами відповідальності за корупційні та повязані з корупцією правопорушення, вимог Закону України «Про запобігання корупції» 10 січня 2019 року, а з огляду на наявні у справі документи, у всякому разі не пізніше 11 січня 2019 року.

Таким чином, строк накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за правопорушення, яке ставиться йому у провину, закінчився щонайменше 11 квітня 2019 року, а відтак розпочате щодо нього провадження у цій справі підлягає закриттю на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Матеріали адміністративної справи надійшли до суду 21 лютого 2019 року. У відповідності до ч. 2 ст. 250 КУпАП при провадженні у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 172-4 172-9, 172-9-2 КУпАП, участь прокурора у розгляді справи судом є обовязковою. Суд неодноразово відкладав розгляд справи у звязку з неявкою прокурора (а. с. 38, 44, 47, 51), що унеможливило розгляд справи у визначені законом строки.

Продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Відповідно до вимог п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Згідно п. 3 ч. ч. 1, 2 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи за наявності обставин, передбачених ст. 247 цього Кодексу.

Тому, враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 62 Конституції України, ст. ст. 7, 9, 38, 247, 251, 265, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, тобто за закінченням на момент розгляду справи строку, передбаченого ст. 38 цього Кодексу.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Закарпатського апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя:ОСОБА_5