ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
15 жовтня 2019 рокуСправа №: 695/2287/19
Номер провадження 3/695/1269/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2019 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В., за участю прокурора Гончаренка Д.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією від 16.06.2019 року, №3/2019, ОСОБА_1 являючись начальником Золотоніського міськрайонного відділу ДУ «Цетр пробації» в Черкаської області, будучи відповідно до підпункту «д» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно даних 4 розділу «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» е-декларації за 2017 рік набув права власності на транспортний засіб «Hyundai Sonata» 2008 року випуску, вартість якого становить на дату набуття 224 871 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року, а тому в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення за вчинення частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення підтримав у повному обсязі, наполягав на тому, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а також просив вважати датою виявлення правопорушення дату складення протоколу та притягнути винну особу до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 під час розгляду матеріалів справи свою вину заперечував та наполягав гна тому, що вже закінчились строки накладення адміністративного стягнення, оскільки з моменту вчинення, завершення та виявлення ймовірного адміністративного правопорушення, минуло більше 3 місяців, а тому просив суд провадження по справі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити.

Суддя дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення приходить до висновку, що справа підлягає закриттю в зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.

Так, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У відповідності до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому слід зауважити, що інкриміноване ОСОБА_1 правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, у даному випадку не є триваючим.

Подія адміністративного правопорушення по вказаній справі є разовою і строк для накладення адміністративного стягнення має обраховуватись з дня його виявлення, як це передбачено ч.3 ст.38 КУпАП.

Згідно з ч. 3 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Отже із приписів вказаної статті вбачається, що момент із якого починається відрахування строку притягнення особи до адміністративної відповідальності є саме момент виявлення правопорушення, а не момент складення протоколу про адміністративне правопорушення, який в часі може не збігатись, що пов`язано із рядом дій спрямованих на необхідність перевірки обставин вчинення правопорушення та зібрання відповідних доказів.

Протокол про адміністративне правопорушення є процесуальною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності, яка фактично фіксує закінчення стадії порушення справи про адміністративне правопорушення.

Таким чином, із системного аналізу норм чинного КУпАП вбачається, що законодавець прив`язує строк, протягом якого може бути накладено адміністративне стягнення, з моментом виявлення корупційного адміністративного правопорушення, при цьому час виявлення не ототожнюється із часом складання протоколу про адміністративне правопорушення, та обставина, що вказаний протокол про адміністративне правопорушення був складений 19.06.2019 року, не має правового значення для вирішення питання щодо початку перебігу строків накладення адміністративного стягнення.

Оскільки чинним законодавством не передбачено вимог щодо строку, протягом якого після виявлення корупційного правопорушення уповноважений суб`єкт повинен скласти відповідний протокол, з урахуванням вимог ч.3 ст. 38 КУпАП, такий, на переконання судді, повинен бути складений невідкладно після встановлення достатніх даних, що вказують на вчинення особою адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Відповідно до п. 1, п. п. 1 п. 3, п. 5 "Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції N56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення саме Національним агентством з питань запобігання корупції контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України "Про запобігання корупції" (далі - Закон).

Згідно п. 2 - п. 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень) , передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряв факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту подання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Як видно з матеріалів справи на підтвердження вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, наданий витяг з телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування».

Із вказаного витягу вбачається, що ОСОБА_1 подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 10.02.2018 року.

Таким чином Національному агентству з питань запобігання корупції , як спеціально уповноваженому органу, який перевіряє факт несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування та, в разі встановлення порушень, повідомляє спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції, стало відомо про несвоєчасну подачу декларації 10.02.2018 року, тобто ймовірне порушення було виявлено спеціально уповноваженим органом 10.02.2018 року.

Також слід зазначити, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що фактичним моментом виявлення вчиненого адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є дата складання даного адміністративного протоколу, тобто 19.06.2019 року.

Однак з такою позицією суддя погодитися не може з підстав, які зазначені вище.

Окрім того в матеріалах справи, наявні докази, які спростовують твердження про час виявлення правопорушення.

Так, як вбачається із зазначеного вище витягу з телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», останній роздрукований 04.05.2019 року.

Також в матеріалах справи наявні супровідні листи філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області про направлення , у зв`язку із можливим порушенням вимог ЗУ «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 запитуваних матеріалів та документів, які датовані 16.05.2019 роком, а також супровідний лист Територіального сервісного центру №7145 від 14.05.2019 року про надання копій реєстраційних документів на транспортний засіб, що зареєстрований за ОСОБА_1 , які датовані 14.05.2019 року.

Матеріали справи в свою чергу не містять жодних відомостей причин зволікання у складенні протоколу про адміністративне правопорушення.

Таким чином в матеріалах справи наявні докази, які стверджують, що про наявність достатніх даних, що вказують на вчинення особою адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, органу, який склав протокол про адміністративне правопорушення, було відомо значно раніше, а ніж 19.06.2019 року.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП імперативно встановлено, що провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу. Вказані норми не містить положення про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення

Будь-яке поновлення, продовження чи зупинення перебігу таких строків КУпАП не передбачено.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення як норм чинного законодавства так і прав людини на справедливий суд, передбачений статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами ст. 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визнання вини.

Отже, вина осіб, що притягується до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, у яких провадження закривається.

Враховуючи, що вказане правопорушення не є триваючим і у відповідності до вимог ст. 38 КУпАП закінчився 3-х місячний строк накладення адміністративного стягнення, а тому ОСОБА_1 не підлягає притягненню до адміністративної відповідальності, а справа підлягає до закриття.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП

Керуючись ст. ст. 36, 38, 247, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП в зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Середа Л.В.