Справа №263/5095/19
Провадження №3/263/3337/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2019 року місто Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Шатілова Людмила Л.Г., розглянувши матеріали, які надійшли з Центрального відділу поліції ГУНП в Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка працює вчителем математики ЗОШ №9, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 5 ст. 173-4 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 173-4 КУпАП.

З протоколу від 19 березня 2019 року серії ГП № 237791 вбачається, що 07 березня 2019 року близько 09:45 год. ОСОБА_1 (з жовтня 2018 року по теперішній час) не повідомила за фактом травми неповнолітньої ОСОБА_2 з боку ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , внаслідок чого могла бути спричинена шкода психічному та фізичному здоров`ю потерпілої. 07 березня 2019 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинені тілесні ушкодження, а саме: забій грудного відділу хребта. Даний факт мав місце у ЗОШ № 9 за адресою: бул. Хмельницького, 22, м. Маріуполь. Вказаними діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 173-4 КУпАП.

Від захисника Хомко Г ОСОБА_6 В. адвоката Веденєєвої Н.С. надійшло клопотання, в якому вона просила суд закрити провадження відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 173-4 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що правопорушення, передбачене ст. 173-4 КУпАП передбачає собою наявність вини особи у формі умислу.

Крім того, клопотанні вказує, що ОСОБА_1 заперечує, що їй було відомо про спричинення ОСОБА_7 тілесних ушкоджень у вигляді забоїв грудного відділу хребта, свою вину за неповідомлення цього факту не визнає. Зазначає, що ОСОБА_8 є неформальним лідером 6-А класу ЗОШ №9, у якому ОСОБА_1 є вчителем, сама періодично ображала різних дітей в класі своїми різкими висловлюваннями чи поведінкою. Такі інциденти за її участю періодично мали місце, але ніколи не вимагали адміністративного втручання, оскільки відповідали властивостям перехідного віку. Крім того, ОСОБА_1 заперечує факт булінгу відносно ОСОБА_7 06 березня 2019 року та не підтверджує, що мало місце цькування ОСОБА_9 з боку ОСОБА_10 , ОСОБА_4 та інших дітей класу в 2018 - 2019 роках. Так, 06.03.2019 року на останньому шкільному уроці, який проводила ОСОБА_1 стався конфлікт. Відповідаючи у дошки Закружний ОСОБА_11 отримав різких висловлювань в нецензурній формі від ОСОБА_9 . Вчитель зробила зауваження, проте дівчина не припинила образи і висловлювання в нецензурній формі. Почалася взаємна перепалка між учнями, з часом ОСОБА_1 навела порядок у класі. Наступного дня ОСОБА_1 викликала до кабінету директора шкоди матір ОСОБА_12 та повідомила директора про конфлікт. Вважала, що інцидент було вичерпано. Зазначає, що на її думку вчинила всіх дій для попередження таких випадків у майбутньому: на 07 березня 2019 року запросила матір ОСОБА_12 до школи, особисто спілкувалася з нею та учнями щодо невідповідності такої поведінки загальним засадам суспільства та учбового середовища. Приймала участь при вирішенні цього конфлікту на педагогічній нараді, в управлінні освіти.

Вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, просить закрити справу на підставі ч.1 ст.247 КУпАП.

Від ОСОБА_13 до суду надійшли письмові пояснення, у яких вона пояснила, що її неповнолітня дочка ОСОБА_14 навчалася у ЗОШ №9 з першої по третю четверть навчального 2018-2019 року у 6-А класі. Після отримання її дитиною нервового зриву, тілесного ушкодження вона змушена була перевести її до іншого учбового закладу. Протягом 2018-2019 р.р. дочка систематично отримувала негативний тиск з боку учні 6-А класу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , який проявлявся в приниженні, постійних глузуваннях, а з боку ОСОБА_15 ще й нецензурною лайкою, а також через соціальну мережу Інстаграм. ОСОБА_13 звернулася до ОСОБА_1 з метою з`ясування всіх обставин конфлікту та його припинення. Просила запросити до школи батьків ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , щоб розв`язати конфлікт, однак в вечорі ОСОБА_1 по телефону повідомила, що переговорила з батьками учнів та конфлікт вичерпано

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх повній сукупності, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

18 грудня 2018 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню) № 2657-VIII.

Ст. 173-4 КУпАП передбачає відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого. А також частиною 5 вказаної статті визначено зокрема неповідомлення керівником закладу освіти уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про випадки булінгу (цькування) учасника освітнього процесу.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності), а також дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого (ЗУ «Про освіту»).

У матеріалах адміністративної справи відсутні будь які докази щодо встановлення факту булінгу у 6-А класі ЗОШ №9, що знаходиться за адресою м. Маріуполь, бул. Б.Хмельницького, 22.

Згідно зі ст. 26 ЗУ «Про освіту» керівник закладу освіти в межах наданих йому повноважень забезпечує створення у закладі освіти безпечного освітнього середовища, вільного від насильства та булінгу (цькування), у тому числі: розглядає заяви про випадки булінгу (цькування) здобувачів освіти, їхніх батьків, законних представників, інших осіб та видає рішення про проведення розслідування; скликає засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) для прийняття рішення за результатами проведеного розслідування та вживає відповідних заходів реагування, повідомляє уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України та службі у справах дітей про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 є педагогом ЗОШ № 9, вчителем математики, класним керівником, однак не є призначеною керівником закладу освіти, який здійснює безпосереднє управління закладом і несе відповідальність за освітню, фінансово-господарську та іншу діяльність закладу освіти. Повноваження (права і обов`язки) та відповідальність керівника закладу освіти визначаються законом та установчими документами закладу освіти.

Стаття 54 ЗУ «Про освіту» визначає права та обов`язки педагогічних, науково-педагогічних і наукових працівників, інших осіб, які залучаються до освітнього процесу, зокрема обов`язок повідомляти керівництво закладу освіти про факти булінгу (цькування) стосовно здобувачів освіти, педагогічних, науково-педагогічних, наукових працівників, інших осіб, які залучаються до освітнього процесу, свідком якого вони були особисто або інформацію про які отримали від інших осіб, вживати невідкладних заходів для припинення булінгу (цькування).

Отже, ОСОБА_1 як педагог, класний керівник 6-А класу ЗОШ №9, що за адресою м. Маріуполь, бул. Б.Хмельницького, 22, за наявності конфліктних ситуацій зобов`язана повідомити керівника закладу освіти про такі факти, а також з метою вжиття заходів щодо їх припинення.

Як вбачається з клопотання адвоката Веденєєвої Н.С., у якому вона навела пояснення ОСОБА_1 , остання викликала матір ОСОБА_12 до директора та наступного дня повідомила директора школи про конфлікт між учнями.

Беручи до уваги матеріали адміністративної справи, пояснення ОСОБА_1 , законного представника потерпілої ОСОБА_13 , вимоги закону, непідтвердження факту булінгу, з врахуванням того, що ОСОБА_1 не є керівником освітнього закладу, до її повноважень не входить повідомляти уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України та службі у справах дітей про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти, суд приходить до переконання про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП.

Згідно із п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За вказаних обставин, суд вважає, що провадження у даній справі слід закрити, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Крім того, згідно з п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Керуючись ст. 247, 280, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Справу про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 173-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадженням закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Л.Г.Шатілова