Справа № 696/788/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2019 року

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі

головуючого - судді Кирилюк Н.А.,

з секретарем судового засідання Римським Д.І.,

розглянувши у відкритому судовому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, депутата Кам`янської районної радипроживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 с.172-6 КУпАП

за участю

особи, щодо якої складено протокол ОСОБА_1 ,

прокурора Лута І.В.,

встановив:

27 серпня 2019 року до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшов протокол № 88/2019 складений 17 липня 2019 року оперуповноваженим управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майором поліції Хилем В.В., відповідно до якого ОСОБА_1 , будучи депутатом Кам`янської районної ради та суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч.1 ст. 45 Закону України "Про запобігання корупції", без поважних причин, несвоєчасно подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, а саме 12.04.2019 року, хоча граничний термін подачі такої декларації законом визначений до 01.04.2019 року.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, вказавши, що так як він не має спеціальної освіти та певного досвіду використання інтернет-ресурсів, тому звернувся до приватного центру, де йому допомогли заповнити декларацію за 2018 рік та він гадав, що виконав свій обов`язок. Однак, вже у квітні 2019 року, коли він перебував на лікарняному, працівник райради повідомив, що ним не подана декларація за 2018 рік. Тому, як тільки він закінчив лікування, ним було подано декларацію за 2018 рік. У судовому засіданні надав медичні документи, які підтверджували, перебував на лікуванні з 28.03.2019 по 11.04.2019 року.

Прокурор після дослідження всіх матеріалів справи вважав, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, так як останнім не доведено, що є поважні причини неподання декларації, а враховуючи, що він є особою, яка вже невперше подає декларацію, має понести відповідальність, передбачену законодавством.

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, приходить до наступного висновку.

Відповідно, до ч.1 ст.172-6 КУпАП передбачена відповідальність несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, -

Відповідно до ч.1 ст.45 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Як вбачається з документів, що надані до протоколу, ОСОБА_1 , який є депутатом Кам`янської районної ради, 12.04.2019 року о 12.39 год. подано декларацію, при чому як вбачається з послідовності дій користувача "Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", вчинені ОСОБА_1 за період з 01.01.2019 по 10.06.2019 року, ним, за вказаний період, вхід до Єдиного реєстру декларацій здійснено лише один раз - 12 квітня 2019 року, інших спроб не було. Вказаний факт спростовує показання ОСОБА_1 що ним здійснювалися спроби подати декларацію у передбачений законодавством строк. Крім того, судом не приймаються у якості доказу поважності причини неподачі декларації довідка КНП "Смілянська міська поліклініка Смілянської міської ради", з якої вбачається, що ОСОБА_1 перебував на амбулаторному лікуванні у лікаря терапевта з 28.03.2019 по 11.04.2019 з огляду на те, що відомості з довідки не містять інформацію, що особа була фізично позбавлена можливості подати декларацію. Крім того, ОСОБА_1 мав достатньо часу на подання декларації- з 01.01.2019 до 28.03.2019, враховуючи період перебування на лікуванні. (а.с.13-21).

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 252 КУпАП зобов`язує орган (посадову особу) оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 9 КУпАП визначає адміністративним правопорушенням (проступком) протиправну, винну (умисну або необережну) дії чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Враховуючи, що під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, а саме усвідомлював протиправний характер своїх дій, направлених на порушення встановлених Законом України "Про запобігання корупції" правил декларування особою, яка уповноважена на виконання функцій місцевого самоврядування, суд вважає, що в його діях є склад адміністративного правопорушення, передбачаного ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Разом з тим, ч. 3 ст.38 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З огляду на те, що датою виявлення правопорушення є 17 липня 2019 року, провадження у справі слід закрити у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

На підставі ст.ст. 38, 221, 283, 284 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 (протокол № 88/ від 17.07.2019 р.) закрити у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова про закриття справи може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду області через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її проголошення.

Головуючий Н.А.Кирилюк