Провадження № 3/727/3946/19

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м.Чернівці Волошин С.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, (паспорт громадянки України НОМЕР_1 , виданий 2-м відділом ЧМВ УМС України в Чернівецькій області), уродженки м.Чернівці, з вищою освітою, одруженої, маючої на утриманні трьох неповнолітніх дітей, прокурора відділу роботи з кадрами прокуратури Чернівецької області, зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , що раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ст. 52 ч. 2 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 172-6 ч. 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в:

02 жовтня 2019 року головним спеціалістом відділу контролю за своєчасністю подання декларацій Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції Лещишиним М ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення №44-01/382/19 відносно прокурора відділу роботи з кадрами прокуратури Чернівецької області ОСОБА_1 , яка відноситься до суб`єктів, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (надалі Закону).

Відповідно до зазначеного адміністративного протоколу ОСОБА_1 в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону, а також рішення Національного агентства від 10.06.2016 року «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» не повідомила Національне агентство про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування.

Зокрема, 19.12.2017 ОСОБА_1 придбала майно у вигляді транспортного засобу Opel Astra, 2008 року випуску, на суму 193813,24 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року і зобов`язана була до 24 години 00 хвилин 29.12.2017 року подати до Реєстру повідомлення про суттєві зміни в майновому стані шляхом заповнення форми повідомлення на офіційному веб-сайті Національного агентства, однак, не повідомила Національне агентство про суттєві зміни у майновому стані, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Вказують, що фактичним моментом виявлення правопорушення слід вважати дату з`ясування всіх необхідних даних, оскільки лише після їх отримання можливо встановити всі ознаки складу правопорушення та складання протоколу про адміністративне правопорушення 02.10.2019 року.

На думку прокурора та суб`єкта перевірки, ОСОБА_1 , вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, тобто неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

15.10.2019 року особа відносно якої складено протокол ОСОБА_1 спрямувала до суду клопотання про закриття провадження про адміністративне правопорушення в порядку п.1 ч.1 ст.247 КУпАП в якому зазначила, що перебувала у відпустці по вагітності і пологах з 28.09.2015 року по 31.01.2016 року та з 01.02.2016 року по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку. Є матір`ю трьох дітей, двоє з яких малолітні мають хронічні захворювання та перебувають на обліку за станом здоров`я, а саме: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , хворіє астмою середньої тяжкості, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , має лактазну недостатність. Чоловік, ОСОБА_5 є суддею міжнародної категорії з карате та постійно перебуває у довготривалих відрядженнях по Україні та за кордоном, у зв`язку з чим основний догляд за дітьми здійснюється нею. Обумовлений стан здоров`я дітей потребував постійного догляду та уваги з її сторони, у зв`язку з чим, не мала можливості ознайомлюватись зі змінами у законодавстві щодо запобігання корупції, насамперед з Порядком формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3.

Вказувала, що її чоловік придбав їй у подарунок 19.12.2017 року автомобіль Opel Astra, 2008 року випуску, який вона оформила на себе. Вартість указаного транспортного засобу нею не приховувалась. У поданих щорічній та щорічній виправленій деклараціях особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, у розділі 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби» зазначила про набуття у власність 19.12.2017 автомобіля Opel Astra, 2008 року випуску, вартістю на дату набуття - 193813,24 грн., у розділі 14 «Видатки та правочини суб`єкта декларування» зазначено вид (придбання) та розмір правочину.

Зазначала, що УЗЕ в Чернівецькій області ДЗЕ Національної поліції України у 2018 році здійснювалась перевірка за фактом можливого вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП та складено висновок від 11.05.2018 року, яким встановлено відсутність у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Вказувала, що наявність листа прокуратури Чернівецької області від 13.03.2017 №11-156 вих.17 є лише припущенням, що її повідомлено про обов`язок декларування виконання вимог ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки відсутні докази його отримання.

Зазначала, що не використовувала службове становище та не була наділена повноваженнями, так як перебувала у декретній відпустці, не мала на меті одержання неправомірної вигоди, умислу на не повідомлення про придбання транспортного засобу чи його приховування, корисливого або іншого особистого інтересу, чи інтересу третіх осіб. Просила закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Тартус В.В. в судовому засіданні підтримав обставини викладені у протоколі, надав висновок прокурора, де вказав, що згідно з наказом прокурора Чернівецької області від 31.12.2015 № 1355-к, юриста 3 класу ОСОБА_1 . призначено на посаду прокурора відділу роботи з кадрами прокуратури Чернівецької області і відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», вона є суб`єктом на якого поширюється дія Закону та є особою яка займає, згідно з статтею 50 Закону, відповідальне та особливо відповідальне становище. Тому, згідно з абзацом 15 частини 1 статті 1, частиною 1 статті 45, частиною другою статті 52 Закону, приміткою до статті 1726 КУпАП, ОСОБА_1 є суб`єктом декларування та суб`єктом правопорушення.

16.04.2018 ОСОБА_1 своїм підписом проставленим на спеціально оформленому документі засвідчила про те, що ознайомилася з положеннями Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів і зобов`язалась їх дотримуватись при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою. Крім цього, вона 25.06.2013 року прийняла присягу працівника прокуратури, про що засвідчила своїм підписом у спеціально оформленому для цього документі, якою присягнула неухильно додержуватись Конституції, законів та міжнародних зобов`язань України.

ОСОБА_1 допустила порушення вимог Закону, в частині надання повідомлення Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані, зокрема, 19.12.2017 року ОСОБА_1 придбала майно у вигляді транспортного засобу OpelAstra, 2008 року випуску, на суму 193813,24 грн, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року і зобов`язана була до 24 год. 00 хвилин 29.12.2017 року подати до Реєстру повідомлення про суттєві зміни в майновому стані шляхом заповнення форми повідомлення на офіційному веб-сайті Національного агентства. Проте, у відповідності з даними Реєстру, вона не подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Зауважував, що прокуратура Чернівецької області листом від 13.03.2017 № 11-156вих-17 її особисто проінформувала про обов`язок суб`єкта декларування виконання вимог статті 52 Закону, зокрема щодо письмового повідомлення Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані. Підготовка до подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, зокрема щодо зміни ключа електронного цифрового підпису та зміни електронної поштової адреси у Реєстрі, покладається на самого суб`єкта декларування і для цього законодавством відведено десятиденний термін.

Будь-яких обставин, поважних причин які б об`єктивно унеможливлювали подання ОСОБА_1 відповідного повідомлення у передбачений Законом строк, нею не вказано і в ході збору матеріалів по даному факту не встановлено. Таким чином, вона в період з 19.12.2017 до 29.12.2017 свідомо не намагалась вчинити дії з метою своєчасного подання Національному агентству повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Умисел на вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, підтверджується тим, що вона усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки, маючи можливість не допустити порушення вимог ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», однак свідомо допустила настання цих наслідків.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є наступний день після закінчення визначеного Законом десятиденного терміну подачі ОСОБА_1 повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, тобто 20.12.2017 року. Місце вчинення правопорушення в даному випадку є не визначеним, оскільки ОСОБА_1 мала можливість подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані через мережу Інтернет в будь-якому місці. Але оскільки, вона є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов`язаного із корупцією, у зв`язку із перебуванням на посаді у прокуратурі Чернівецької області, то місцем вчинення правопорушення слід вважати адресу прокуратури Чернівецької області: вул. Кордуби, 21А, м. Чернівці.

Фактичним моментом виявлення правопорушення слід вважати дату з`ясування всіх необхідних даних, оскільки лише після їх отримання можливо встановити всі ознаки складу правопорушення за частиною другою статті 1726 КУпАП та складання протоколу про адміністративне правопорушення, тобто 02.10.2019. Враховуючи, що правопорушення, передбачене частиною другою статті 1726 КУпАП є правопорушенням з формальним складом та зазначена норма права не містить кваліфікуючих ознак, сам факт неподання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування утворює в діях ОСОБА_1 об`єктивну сторону правопорушення.

Просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, яке виразилось у неповідомленні про суттєві зміни у майновому стані, та притягнути її до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн.

Особа відносно якої складено протокол ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненому правопорушенні не визнала, надала пояснення аналогічні викладеним в письмовому клопотанні про закриття провадження. Вказала, що у 2015 році вона пішла в декретну відпустку з 3-ю дитиною. Чоловік придбав для неї та оформив на її ім`я автомобіль «Опель». Дитина народилася з діагнозом лактозна недостатність і вона займалась лікуванням дитини. У зв`язку з цим не була обізнана зі змінами внесеними в Закон України «Про запобігання корупції» у 2016 році щодо подачі відомостей про суттєві зміни у майновому стані.

У декларації за 2017 рік, поданій нею 22.03.2018 р., вона відобразила цей автомобіль. Подала вона щорічну і виправлену декларацію в один день та в обох показала цей автомобіль. У неї не було умислу на приховування цієї інформації і жодного приватного інтересу. Вона також не була наділена на той час службовими повноваженнями, оскільки знаходилась у декретній відпустці. На посаді до відпустки у 2013 році вона приймала присягу прокурора.

16.04.2018 року під підпис її офіційно повідомили на роботі про зміни в Законі «Про запобігання корупції». Про необхідність подання інформації щодо суттєвих змін до того часу вона не знала і об`єктивно не мала змоги це зробити.

Просила суд закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора Тартуса В.В., дослідивши матеріали справи про адміністративне корупційне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Так, судом встановлено, що відповідно до наказу прокурора Чернівецької області від 31.12.2015 № 1355-к, юриста 3 класу ОСОБА_6 Жанну ОСОБА_7 призначено на посаду прокурора відділу роботи з кадрами прокуратури Чернівецької області з 31.12.2015 року (а.с.33).

Відповідно до п.п. «е» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом на якого поширюється дія Закону та є особою яка займає, згідно з статтею 50 Закону, відповідальне та особливо відповідальне становище.

Згідно ст. 1 Закону, (у змісті поняття суб`єкти декларування), п.п. 1, 2, рішення Національного агентства з питань запобігання корупції №2 від 10.06.2016 р. «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. за № 958/29088), ОСОБА_1 відноситься до суб`єктів декларування повідомлень про суттєві зміни в майновому стані.

Згідно наказу прокурора Чернівецької області №986-к від 02.10.2015 року ОСОБА_1 надано відпустку по вагітності і пологах з 28.09.2015 року по 31.01.2016 року (а.с.98).

Відповідно до наказу прокурора Чернівецької області №1358-к від 31.12.2015 року з 01.02.2016 року по 06 грудня 2018 року ОСОБА_1 надано відпустку по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку (а.с.99).

19.12.2017 року ОСОБА_1 придбано майно у вигляді транспортного засобу Opel Astra, 2008 року випуску, на суму 193 813,24 грн., вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, що підтверджується Договором №8044/2017/753951 купівлі-продажу транспортного засобу (а.с.16-17). Зазначений договір оформлено, підписано продавцем і покупцем та зареєстровано в сервісному центрі №8044 Регіонального сервісного центру МВС в місті Києві (а.с.42-48). Відповідно до змісту розділу 2 вказаного договору купівлі-продажу передача транспортного засобу Продавцем ( ОСОБА_8 ) і прийняття його Покупцем ( ОСОБА_1 ) здійснюється після повної оплати його вартості та право власності на транспортний засіб переходить до покупця з моменту підписання даного договору.

22.03.2018 року прокурором відділу роботи з кадрами прокуратури Чернівецької області Золотухіною Ж.М. подано щорічну декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, зокрема в розділах 6 та 14 зазначено інформацію про придбання вищезазначеного транспортного засобу Opel Astra, 2008 року випуску, вартістю 193 813,24 грн.(а.с.9-13).

Відповідно до наказу прокурора Чернівецької області №143-к від 23.03.2018 року ОСОБА_1 вважається такою, що приступила до виконання своїх службових обов`язків з 16 квітня 2018 року у зв`язку з перериванням відпустки по догляду за дитиною до досягнення нею трьохрічного віку (а.с.35).

16.04.2018 року ОСОБА_1 ознайомилася з положеннями Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів і зобов`язалась їх дотримуватись при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою (а.с.31).

11.05.2018 року за результатами проведеної перевірки сектором протидії корупції Управління захисту економіки в Чернівецькій області ДЗЕ Національної поліції України щодо можливого порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» прокурором відділу роботи з кадрами прокуратури Чернівецької області ОСОБА_1 . затверджено висновок про припинення перевірки щодо порушення вимог Закону в частині неподання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції (а.с.53-56).

Згідно ч.2 ст. 7 та ст. 245, ст. 280 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення. При цьому суддя зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постанова суду, відповідно до ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, а також на достатніх і незаперечних доказах.

Статтею 52 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року (згідно із вимогами редакції ст.52 Закону, чинної упродовж 2017 року) та яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (відповідно до вимог чинної на даний час редакції ст. 52 Закону), зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Суб`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на ухилення від подання чи несвоєчасне подання повідомлення, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб.

Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм дає підстави прийти до висновку, що склад правопорушення за ч.2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення суттєвих змін у майновому стані.

Крім того, згідно з п.2 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Також, на умисну форму вини і на наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Зазначене вище, також підтверджується і положеннями ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до яких під корупцією слід розуміти використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

При цьому, прокурором в судовому засіданні не надано жодних доказів на підтвердження умисного вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, а також про наявність у неї відповідного корисливого або іншого особистого інтересу чи інтересу третіх осіб на приховування придбаного автомобіля від декларування.

Про відсутність у ОСОБА_1 прямого умислу, спрямованого на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, свідчить також те, що ОСОБА_1 не приховала факт отримання нею у власність транспортного засобу, подавши 22.03.2018 року щорічну декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, в якій зазначила інформацію про придбання транспортного засобу Opel Astra, 2008 року випуску, вартістю 193813,24 грн. і така декларація подана до виявлення уповноваженими органами вказаного правопорушення.

Крім того, 11.05.2018 року сектором протидії корупції Управління захисту економіки в Чернівецькій області ДЗЕ Національної поліції України за результатами перевірки щодо можливого порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» прокурором відділу роботи з кадрами прокуратури Чернівецької області ОСОБА_9 Ж ОСОБА_2 , затверджено висновок про припинення перевірки щодо порушення вимог Закону в частині неподання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції.

За вказаних обставин, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона складу правопорушення, а тому виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Згідно із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема, «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, вказує, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Відповідно до статі 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року (заява №10519/83, п.п. 29, 30), тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У пункті 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року (заява №7460/03) зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, суди зобов`язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

У цьому аспекті слід зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

З матеріалів справи також вбачається, що прокуратура Чернівецької області листом від 13.03.2017 № 11-156 вих-17 проінформувала ОСОБА_1 про обов`язок суб`єкта декларування виконання вимог статті 52 Закону, зокрема щодо письмового повідомлення Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані (а.с.37-38). Однак, доказів отримання ОСОБА_1 вказаних листів в матеріалах адміністративної справи немає.

Крім цього, висновок по результатам проведеної перевірки складено 11.05.2018 року, враховуючи встановлені з матеріалів справи обставини, суд приходить до висновку, що моментом виявлення порушення слід вважати 11.05.2018р., при цьому протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено тільки 02.10.2019 року.

Згідно ч. 3 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З огляду на викладене, суд вважає, що часом виявлення правопорушення слід вважати час складання сектором протидії корупції Управління захисту економіки в Чернівецькій області ДЗЕ Національної поліції України щодо можливого порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» прокурором відділу роботи з кадрами прокуратури Чернівецької області Золотухіною Ж ОСОБА_10 . висновку про припинення перевірки щодо порушення вимог Закону в частині неподання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції, а саме 11.05.2018 р. (а.с.53-56), тому станом на час складення Національним агентством з питань запобігання корупції протоколу про адміністративне правопорушення від 02.10.2019 р., строки притягнення до адміністративної відповідальності витекли і поновленню не підлягають.

Інших належних та допустимих доказів, які б спростовували викладене, матеріали справи не містять, при цьому один лише протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, не може бути достатнім доказом винуватості ОСОБА_1 .

Таким чином, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що дії ОСОБА_1 були необережними з наведених судом обґрунтувань.

Згідно з вимогами ст.283 КУпАП постанова суду має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

Суд, звертає увагу, що у протоколі про адміністративне правопорушення не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб`єктивної сторони даного правопорушення. Тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета інкримінованого їй правопорушення.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяла умисно, усвідомлювала протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 6, 7 ст. 126 Конституції України, ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст. 7, 9, 10, 11, ч. 2 ст.172-6, 247, 283-285, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом 10-ти днів з дня її винесення.

СУДДЯ : С.О. Волошин