Справа № 189/1272/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.10.2019 року смт. Покровське Покровського району Дніпропетровської області

Суддя Покровського районного суду Дніпропетровської області Чорна О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, матеріали якої надійшли з Покровського відділення поліції Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 ч. 1, ст. 173-2 ч. 1, ст. 173-2 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу серії АПР18 № 313610 від 30.07.2019 року, 18.07.2019 року близько о 13 годині 00 хвилин, в АДРЕСА_2 . Березове по вулиці Чкалова, ОСОБА_1 погрожував фізичною розправою, виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 . Органом поліції дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП.

Відповідно до протоколу серії АПР18 № 313611 від 30.07.2019 року, 20.07.2019 року близько о 21 годині 00 хвилин, в с. Калинівка по вулиці Центральна, ОСОБА_1 в ході сварки, виражався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , образливо чіплявся до неї. Органом поліції дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП.

Відповідно до протоколу серії АПР18 № 313612 від 30.07.2019 року, 25.07.2019 року близько о 16 годині 00 хвилин, в с. Калинівка по вулиці Центральна, ОСОБА_1 почав виражатися нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 . Органом поліції дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП.

Частиною 2 ст. 36 КУпАП передбачено, що якщо особа вчинила декілька правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Оскільки провадження щодо притягнення до відповідальності однієї і тієї ж особи перебувають у одного судді та призначені до розгляду одночасно, вказані вище справи об`єднані в одне провадження постановою суду від 01.08.2019 року.

Положеннями ст. 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення; чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності; чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; чи заподіяно майнову шкоду; а також з`ясувати інші підстави для правильного вирішення справи.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином, заяв та клопотань до суду не надавав.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 в судові засідання призначені на 15.08.2019 року, 05.09.2019 року та 03.10.2019 року не з`явився, враховуючи положення статті 38 КУпАП, відповідно до якої, справи про адміністративні правопорушення підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, суд вбачає в діях ОСОБА_1 умисне ухилення від явки та вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши протоколи про адміністративне правопорушення та інші матеріали, суд приходить до висновку, про закриття провадження, з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, як документ, що засвідчує факти неправомірних дій, є основним джерелом доказів, складається по встановленій формі і повинен містити дані, необхідні для розгляду справи по суті, а саме: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відповідальність особи наступає за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Відповідно до п. 2.3 Розділу 2 Порядоку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення затвердженого наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 16.02.2015 року № 3/02-15 У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата i місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків i потерпілих, якщо вони є; наявність або відсутність пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Судом встановлено, що в порушення вказаних вимог працівником поліції в протоколах про адміністративні правопорушення серії АПР18 № 313610 від 30.07.2019 року та АПР18 № 313611 від 30.07.2019 року, не зазначена адреса потерпілої особи, а в протоколі серії АПР18 № 313612 від 30.07.2019 року в графі «Потерпілий(і)» взагалі, не вказана особа, яка є потерпілим від адміністративного правопорушення.

Порушення процедури складання протоколу про адміністративне правопорушення, є прямим порушенням норм КУпАП, а тому вказані протоколи, як документи, що засвідчують факти неправомірних дій не можуть бути законною підставою для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що викладені в протоколах про адміністративне правопорушення обставини фактично ґрунтуються виключно на поясненнях потерпілої ОСОБА_2 та не підтверджуються доказами, які б давали правові підстави для висновку про вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства.

Також, в матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у шлюбі, є родичами, членами однієї сім`ї або спільно проживають, а тому у суду немає підстав вважати, що ОСОБА_1 є суб`єктом правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що деталі обвинувачення у кримінальному процесі мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Irelandv. the United Kingdom), п. 161, Series А заява № 25). який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

Доведення «поза розумним сумнівом» відображає максимальний стандарт, що має відношення до питань, що вирішуються, при визначенні кримінальної відповідальності. Ніхто не повинен позбавлятися волі або піддаватися іншому покаранню за рішенням суду, якщо вина такої особи не доведена «поза розумним сумнівом (Sevtap Veznedaroрlu v. Turkey (Севтап Везнедароглу проти Турції).

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вище викладене, ст. ст. 9, 62 Конституції України, ст. ст. 36, 122-4, 124, 126, 124, 249, 251, 252, 283, 284 КУпАП

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173-2 ч. 1, ст. 173-2 ч. 1, ст. 173-2 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Покровський районний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.В. Чорна