Провадження № 3/200/3761/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2019 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Татарчук Л.О., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186-8 КУпАП,-

В С Т А Н О В И Л А:

Відповідно до протоколу серії АПР 18 № 116397 від 08.07.2019 року, ОСОБА_1 08 липня 2019 року о 18.00 год. по АДРЕСА_2 . АДРЕСА_3 Хороброго, буд. 12 в м. Дніпро, носив військовий одяг із знаками розрізнення Управління СБУ в Дніпропетровській області, чим своїми діями скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 186-8 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину не визнав та пояснив, що він не є військовослужбовцем, не є учасником бойових дій, посвідчення про статус військовослужбовця не має. Однак він є членом Комітету правового захисту в Дніпропетровській області і нашитий на його форменому одязі шеврон є знаком розрізнення Управління Комітету правового захисту України, а тому не має жодного відношення до знаків розрізнення Служби безпеки України. У зв`язку з вищевикладеним, просив закрити провадження щодо нього.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що 08.07.2019 року, близько 18.00 год. на 102 надійшов виклик про те, що невідома особа носить військовий одяг із знаками розрізнення СБУ. Виїздом на місце було встановлено ОСОБА_1 , на форменому одязі якого, був розміщений шеврон Сухопутних військ. Посвідчення військовослужбовця не надав, у зв`язку з чим на останнього було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 186-8 КУпАП. При цьому вказав, що відповідно до законодавства України, військовослужбовці СБУ використовують затверджену військову форму для військовослужбовців Сухопутних військ Збройних Сил України. Крім того, зазначив, що також на ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідка, перевіривши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186-8 КУпАП, а його вина у вчиненні даного правопорушення знайшла своє підтвердження, виходячи з наступного.

Згідно до положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією частини 1 ст. 186-8 КУпАП передбачена відповідальність за носіння військової форми одягу із знаками розрізнення військовослужбовців Збройних Сил України або інших формувань, утворених відповідно до законів України, особами, які не мають на це права.

Згідно з п. 4 ст. 7 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», знаки розрізнення військовослужбовців знаки (погони, нарукавні та нагрудні знаки, знаки на спину; знаки на головних уборах, зокрема кокарди, емблеми, орнаменти; гаптування; канти і лампаси; ґудзики з символікою) на форменому одязі, призначені для позначення військових звань, посад, приналежності до держави, військового формування, виду Збройних Сил України, роду військ, служб, військових частин (підрозділів).

Пунктом 5 ст. 7 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», зразки військової форми одягу та загальні вимоги до знаків розрізнення військовослужбовців розробляються та затверджуються Міністерством оборони України.

З огляду на п. 7 ст. 7 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», порядок носіння форми одягу та знаків розрізнення військовослужбовцями Служби безпеки України визначаються Правилами носіння військової форми одягу та знаків розрізнення військовослужбовцями Збройних Сил України та ліцеїстами військових ліцеїв, затвердженими наказом Міністерства оборони України від 20.11.2007 року.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 116397 від 08.07.2019 року, ОСОБА_1 08 липня 2019 року, близько 18:00 год. по вул. Святослава Хороброго, 12 в м. Дніпро, носив формений одяг із знаками розрізнення Управління СБУ в Дніпропетровській області (а.с. 1).

Оглянуті під час судового засідання фотокартки, які містяться в матеріалах справи, показали що на одязі ОСОБА_1 , а саме на лівому рукаві сорочці розміщений нарукавний знак, зображений на зеленому фоні з тризубом жовтого кольору, на правій - нарукавна емблема, а на передній частині сорочці ОСОБА_1 розміщено погон з чотирма зірками (а.с. а.с. 101, 102, 104, 105).

Аналізуючи вищезазначені знаки розрізнення, суддею встановлено, що вони в точності відповідають точному опису нарукавного знаку Сухопутних військ Збройних Сил України, зображеного на зеленому фоні з тризубом жовтого кольору та погону капітану (до польової форми одягу) відповідно до правил, які затверджено Наказом Міністерства оборони України від 20.11.2017 № 606 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 13.12.2017 року за № 1502/31370.

За пунктами 2,3 Розділу І Правил носіння військової форми одягу та знаків розрізнення військовослужбовцями Збройних Сил України та ліцеїстами військових ліцеїв, затверджених Наказом Міністерства оборони України 20.11.2017 року № 606, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 13.12.2017 року за № 1502/31370, чітко визначено, що право на носіння військової форми одягу мають військовослужбовці, військовозобов`язані під час проходження зборів, резервісти, курсанти, ліцеїсти, а також особи, звільнені з військової служби в запас або у відставку з наданням права носіння військової форми одягу. Громадянам, які звільнені з військової служби із зарахуванням у запас або у відставку з правом носіння військової форми одягу, дозволяється носіння військової форми одягу, яка встановлена на момент звільнення. Військову форму одягу носять у суворій відповідності з цими Правилами. Предмети військової форми одягу повинні відповідати встановленим у наказі "Про затвердження Зразків" описам, бути ретельно припасованими й утримуватися в бездоганному стані.

Згідно з п. 1.3 Розділу І Інструкції про організацію виконання Положення про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України, громадяни України, які виконують військовий обов`язок під час проходження військової служби, є військовослужбовцями Збройних Сил України.

Крім того, п. 8 ст. 7 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», носіння військової форми одягу із знаками розрізнення військовослужбовців особами, які не мають на це права, забороняється і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Як вбачається з матеріалів справи, а також з огляду на усні пояснення ОСОБА_1 , останній не має статусу, що дозволяє носіння саме військової форми.

До того ж, суддя не приймає до уваги пояснення ОСОБА_1 з приводу того, що знаки розрізнення, які розміщенні на його сорочці- є знаками розрізнення громадської організації, членом якого він є та не мають жодного відношення до знаків розрізнення Управління СБУ в Дніпропетровській області, з огляду на наступне.

Так, наказом Голови комітету правового захисту України в Дніпропетровській області № 12 від 20.03.2019, було зараховано до складу офіцерського корпусу управління, зокрема, старшого лейтенанта ОСОБА_1 (а.с. 56), а не капітана.

Пунктом 2.12. Положень відокремленого підрозділу управління Комітету правового захисту України в Дніпропетровській області, затвердженого начальником відокремленого підрозділу управління Комітету правового захисту України в Дніпропетровській області О ОСОБА_3 від 05.03.2019 року визначено, що Управління має свій однострій та знаки розрізнення (а.с. 62-75).

Наказом начальника управління Комітету правового захисту України в Дніпропетровській області № 1-ОД від 05.03.2019 року, було затверджено нарукавні емблеми, що носяться у верхній частині лівого рукава одностроїв захисного кольору офіцерів Управління по формі, що додається. Зразок нарукавної емблеми одностроїв офіцерів зазначено додатком в наказі (а.с. 49).

Правилами носіння одностроїв та знаків розрізнення співробітниками управління Комітету правового захисту України в Дніпропетровській області, затвердженими наказом начальника Управління від 05.03.2019 року № 2-ОД, визначено, що нарукавна емблема (шеврон) Управління пришивається на лівому рукаві куртки зимової, куртки мундирної, сорочки, блузки на відстані 50 мм від вищої точки шва (із зазначенням зразку нарукавної емблеми (шеврону) одностроїв офіцерів Управління) (а.с. 52-55).

Тобто, надані до суду матеріали не містять даних, які б дозволяли ОСОБА_1 носити нарукавні знаки або погони, що не відповідають присвоєному званню.

Як вбачається з долучених до матеріалів справи фотокарток, на рукаві сорочки ОСОБА_1 розміщена нарукавна емблема, затвердженою наказом Управління № 1- ОД від 05.03.2019 року (а.с. а.с. 103,104,105), а також погон капітана та нарукавний знак.

Тобто, з огляду на вищевикладене, вбачається, що ОСОБА_1 мав право на носіння емблеми (шеврону) та відповідного погону.

Проте, ОСОБА_1 не мав права на носіння нарукавного знаку Сухопутних військ ЗСУ та погонів капітану (до польової форми одягу), які є знаками розрізнення військовослужбовців, зокрема, Служби безпеки України.

Доводи про те, що знаки розрізнення сухопутних військ не мають відношення до знаків розрізнення СБУ, судом не приймаються, оскільки за п.7 ст.7 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», порядок носіння форми одягу та знаків розрізнення військовослужбовцями Служби безпеки України визначаються Правилами носіння військової форми одягу та знаків розрізнення військовослужбовцями Збройних Сил України та ліцеїстами військових ліцеїв, затвердженими наказом Міністерства оборони України від 20.11.2007 року.

Доводи ОСОБА_1 про повернення вилученого у нього співробітниками Національної поліції його посвідчення співробітника Управління НОМЕР_1 та шеврона Управління, судом не приймаються.

Так, згідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 №116397 від 08.07.2019 року, будь-які речі у ОСОБА_1 не вилучались. Надані до суду матеріали також не містять процесуальних документів щодо затримання ОСОБА_1 .

До того ж, ОСОБА_1 був обізнаний про дану обставину, що підтверджується наявним у протоколі його особистим підписом. Жодних доповнень та заперечень з цього приводу ним зазначено не було.

Крім того, під час розгляду матеріалу ОСОБА_1 пояснив, що співробітник поліції ОСОБА_2 його не затримував, вилучення будь-яких особистих речей не здійснював, хто саме його затримував, вилучив посвідчення співробітника Управління та шеврон Управління, йому не відомо.

Тобто, враховуючи наведене, у суда відсутні об`єктивні підстави для прийняття рішення про повернення ОСОБА_1 посвідчення чи перевірки обставин його затримання, оскільки дане виходить за межі предмету розгляду цього протоколу.

Таким чином, приходжу до висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.186-8 КУпАП України.

Однак, відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративне правопорушення підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 було вчинено правопорушення 08.07.2019 року, тобто строк накладення адміністративного стягнення сплив.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при закінченні на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

А тому, враховуючи вимоги ст.ст. 38, 247 КУпАП, доходжу висновку, що адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст.186-8 КУпАП необхідно закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.38, 247, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186-8 КУпАП.

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186-8 КУпАП, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ч.2 ст.38 КУпАП - закрити.

Постанова судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Л.О.Татарчук