Провадження № 3/638/2858/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2019 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.

за участю секретарів Тягунової Р.Ю., Тітової М.О.

за участю

прокурора Кіншакової Н.В.

захисника Бережного О.Л.

особи, стосовно якої

складено протокол ОСОБА_1 В.

розглянувши матеріал, який надійшов з Управління захисту економіки в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Харківської області, громадянина України, який зареєстрований АДРЕСА_1 , працює начальником відділу Департаменту житлового господарства Харківської міської ради,

за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

08.08.2019 до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов протокол № 533 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією стосовно ОСОБА_2 . З протоколу вбачається, що ОСОБА_2 перебуваючи начальником відділу Департаменту житлового господарства ХМР, суб`єктом декларування, згідно підпункту «В» пункту 1 ч.1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст. 52 Закону, придбавши у власність нерухоме майно (квартиру) згідно договору купівлі- продажу серія та номер 8 від 04.01.2018, вартістю 596 940 грн, що перевищує 50 прожиткових мінімумів на 1 січня 2018, не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, передбаченого ч.2 ст. 176-6 КУпАП.

Постановою суду від 30.08.2019 зупинено строк розгляду адміністративної справи у відношенні ОСОБА_2 до 09.10.2019.

Постановою суду від 09.10.2019 зупинено строк розгляду адміністративної справи у відношенні ОСОБА_2 до явки останнього у судове засідання.

Прокурор Кіншакова Н.В. у судовому засіданні просила притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, оскільки в його діях є склад адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_2 у судовому засіданні просив закрити провадження у справі посилаючись на те, що суду не надані докази того, що ОСОБА_2 усвідомлював суспільну небезпечність неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані; що він мав умисел на скоєння правопорушення. Також ОСОБА_2 зазначив, що несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані пов`язані з технічними проблемами з реєстрацією в системі НАЗК «ключа» з електронно цифровим підписом. Окрім того, ОСОБА_2 зазначив, що в ДЗЕ НП України відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у матеріалах справи відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки відносно ОСОБА_2 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки, яке було б адресовано ДЗЕ НП України, всі обв`язки дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівниками НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності, натомість органи національної поліції позбавлені контролюючих функцій. Також ОСОБА_2 зазначив, що днем вчинення ймовірного адміністративного правопорушення є 14.01.2018, а днем виявлення 03.06.2019, а саме день складання рапорту, що, на думку останнього, є порушенням строків, передбачених КУпАП.

Захисник Бережний О.Л. у судовому засіданні підтримав позицію ОСОБА_2 , просив закрити провадження у справі, з підстав, на які посилався останній.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників процесу, прийшов до наступного.

07.08.2019 року оперуповноваженим УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №533 відносно ОСОБА_2 .

На підставі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з абзацом 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції визначені органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України та Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до ч.3 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Згідно статті 48 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1)щодо своєчасності подання; 2)щодо правильності та повноти заповнення; 3)логічний та арифметичний контроль.

Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Відповідно до п.п. 2-5 розділу ІІ «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це суб`єкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства, в якому працює (здійснює діяльність) суб`єкт декларування, та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо встановлення своєчасності подання суб`єктом декларування декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 11 квітня 2018 року по справі № 814/886/17.

Також, відповідно п. 12 Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції, протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, разом із копією рішення Національного агентства та іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_2 за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, за обставинами, викладеними в протоколі, проводилась органом, до компетенції якого такі функцій не входять, а саме: працівниками УЗЕ в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України, які в порушення норм діючого законодавства, за відсутності даних щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2 , повідомлення НАЗК щодо результатів такої перевірки тощо, самостійно провели контроль та перевірку своєчасності подання останнім декларації.

В матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку, рішення або повідомлення про порушення ОСОБА_2 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні відомості про проведення НАЗК відповідної перевірки, повідомлення про результати такої перевірки.

Посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відповідно до п.4 розділу ІІ «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», мають право, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування відповідно до вимог Закону, після отримання письмового повідомлення від НАЗК, як спеціального уповноваженого суб`єкта, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику, на підставі отриманих матеріалів складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Отже, проведення логічного та арифметичного контролю щодо декларацій віднесено до повноважень лише НАЗК, що узгоджується з ч.1 ст. 48 ЗУ «Про запобігання корупції». Порівняння відомостей, що зазначені в декларації , з відомостями в інших деклараціях суб`єкта декларування є однією із складових логічного та арифметичного контролю і здійснюється відповідно до п.7 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК №56 від 10.02.2017, автоматично за допомогою УТС ЛАК ОСОБА_3 .

Як встановлено в судовому засіданні та підтверджується матеріалами справи ОСОБА_2 декларацію подано 26.03.2019, декларація містила відомості про придбання останнім квартири 04.01.2018. Тобто, НАЗК мав можливість виявити порушення починаючи з 27.03.2019.

Таким чином, виявити розбіжності між деклараціями щодо об`єктів нерухомості декларування, а саме квартири АДРЕСА_2 , а також встановити відсутність в Єдиному державному реєстрі декларацій повідомлення про суттєві зміни майнового стану щодо придбання зазначеної квартири НАЗК мало можливість з 27.03.2019.

Таким чином, у суду відсутні підстави для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що належних та допустимих доказів вчинення останнім адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, визначеного ч. 1 ст. 172-6 КУпАП суду не надано, а ті що надані в якості підтвердження вчинення правопорушення, - суд визнає недопустимими з наведених вище обставин. Зазначене узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Вєренцов проти України" від 11 квітня 2013, згідно якого, відповідальність за порушення встановленого порядку не може наступати, якщо зазначений порядок не було достатньо чітко встановлено внутрішнім законодавством. У разі браку чітких та передбачуваних законів, що встановлюють певні правила, покарання осіб за порушення неіснуючого порядку, суперечить принципу "ніякого покарання без закону", що закріплений у ст. 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч.1 ст.172-6 КУпАП, ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції», ст.ст. 38, 247 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП- закрити на підставі п.1. ч.1 ст. 247 КУпАП,у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя І.В. Семіряд