Справа №585/1788/19 Головуючий у суді 1-ї інстанції - Євтюшенкова В. І.
Номер провадження 33/816/327/19 Суддя-доповідач Матус В. В.
Категорія 164-14 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2019 року суддя Сумського апеляційного суду Матус В. В. ,за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми в режимі відео конференції справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 27 червня 2019 року, якою на

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 ,

накладено адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі 11 900 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 384 грн. 20 коп.

В С Т А Н О В И В:

Згідно постанови судді, Окружною виборчою комісією з виборів Президента України територіального виборчого округу № 161, як замовником у розумінні Закону України «Про публічні закупівлі», здійснювалися закупівлі товарів, вартість яких є меншою за 1500,0 тис. грн. та є більшою за 50,0 тис. грн., без застосування вимог Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: без використання електронної системи закупівель за двома договорами: - договір поставки бензину А - 92 та дизпалива від 25 квітня 2019 року № 148/126, укладеного з ТОВ «Лівайн - Торг», на суму 199960,00 грн.; - договір на постачання канцелярських товарів від 26 квітня 2019 року № 196/2, укладеного з ФОП ОСОБА_2 , на суму 120679,00 грн. Встановлено, що в Окружній виборчій комісії з виборів Президента України територіального виборчого округу № 161 протягом ревізуємого періоду не створювався тендерний комітет та не визначалася уповноважена особа, відповідальна за організацію та проведення процедур закупівлі. Станом на 10 травня 2019 року звіти про укладені договори Окружною виборчою комісією з виборів Президента України територіального виборчого округу № 161 з ТОВ «Лівайн - Торг» та з ФОП ОСОБА_2 , в інформаційно телекомунікаційній системі закупівель «Рrozorro» - відсутні. Тобто, Окружною виборчою комісією з виборів Президента України територіального виборчого округу № 161, як замовником, при здійсненні закупівель товарів згідно вищезазначених договорів, не оприлюднено звіти про укладені договори протягом одного дня з дня укладення договорів в системі електронних закупівель відповідно до абзацу 11 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», що є порушенням вимог абзацу 5 ч. 1 ст. 2 цього Закону. Не оприлюднення звітів про укладені договори в інформаційно телекомунікаційній системі закупівель «Рrozorro» допущено замовником Окружною виборчою комісією з виборів Президента України територіального виборчого округу № 161, в особі голови Окружної виборчої комісії з виборів Президента України територіального виборчого округу № 161 Макарук ОСОБА_3 , якою укладалися та підписувалися вищезазначені договори, чим остання вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-14 КУпАП.

Відповідно до поданої апеляційної скарги, ОСОБА_1 просить поновити їй строк на апеляційне оскарження постанови судді, скасувати постанову судді та закрити провадження у справі, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП.

Зазначає, що копію оскаржуваної постанови судді нею було отримано 11 липня 2019 року у відділенні поштового зв`язку особисто, а тому вважає, що строк на апеляційне оскарження нею був пропущений з поважних причин.

Так, судом не було враховано, що питання закупівлі товарів, оплати робіт, послуг для підготовки і проведення виборів Президента України під час виборчого процесу регулюються спеціальним нормативним актом, а саме Законом України «Про вибори Президента України», тому норми Закону України «Про публічні закупівлі» не можуть бути застосовані.

Крім того, ні Законом України «Про вибори Президента України», ні Постановами ЦВК від 27 лютого 2014 року № 27 «Про Порядок здійснення закупівель виборчими комісіями товарів і послуг за рахунок коштів Державного бюджету України для підготовки та проведення позачергових виборів Президента України 25 травня 2014 року» та від 4 січня 2019 року № 26 «Про подання окружними виборчими комісіями з виборів Президента України фінансових звітів про надходження та використання коштів Державного бюджету України на підготовку і проведення виборів Президента України» не передбачено обов?язку окружних виборчих комісій оприлюднювати звіти про укладені договори в системі електронних закупівель, згідно ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі».

Не було враховано судом і те, що в ОВК № 161 не створювався тендерний комітет та не визначалася уповноважена особа, відповідальна як за організацію та проведення процедури закупівлі так і оприлюднення звітів про укладенні договори, згідно ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі».

Також, суд першої інстанції не надав оцінки тому, що електронні ключі ОВК № 161 були видані лише 7 травня 2019 року, тобто після закінчення встановлених строків ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», для подачі звітів про укладені договори, а тому підписати відповідні звіті в електронній системі фізично не було можливо у строки визначені законом.

Вказує і на те, що вона не є суб?єктом відповідальності за ст. 164 14 ч. 1 КУпАП, так як голова ОВК № 161, згідно Закону України «Про вибори Президента України» не є службовою (посадовою) чи уповноваженою особою.

В апеляційній скарзі також порушується питання і про обмеження судом першої інстанції прав, передбачених ст. 269 КУпАП, через не направлення в порядку ст. 277 2 КУпАП повістки та не інформування про розгляд справи 27 червня 2019 року.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши ОСОБА_1 , яка вимоги поданої апеляційної скарги підтримали, та піддавши аналізу доводи апеляційної скарги, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 294 ч. 2 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом 10 днів із дня винесення постанови. Апеляційна скарга, що подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також, якщо у поновленні такого строку відмовлено.

З матеріалів справи вбачається, що судовий розгляд справи здійснювався у відсутність ОСОБА_1 (а. с. 32 - 34), при цьому, даних проте, що ОСОБА_1 отримала копію оскаржуваної постанови судді у іншу дату, ніж зазначено в її апеляційній скарзі 11 липня 2019 року, справа не містить.

Оскільки ОСОБА_1 не була присутня при оголошенні постанови судді і її копію вона отримала лише 11 липня 2019 року, тому строк на апеляційне скарження їй має бути поновлений, як такий, що пропущений з поважних причин.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення окрім іншого, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом, тобто при розгляді справи суд повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом?якшують чи обтяжують відповідальність, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які встановлюється наявними у справі доказами, оцінка яких здійснюється відповідно до ст. 252 КУпАП.

Згідно положень ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. При цьому він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, адміністративна відповідальність встановлена за здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг без застосування визначених законодавством процедур закупівель; оцінка пропозицій конкурсних торгів (кваліфікаційних пропозицій), тендерних пропозицій не за критеріями та методикою оцінки для визначення найкращої пропозиції конкурсних торгів (кваліфікаційної пропозиції), тендерної пропозиції, що міститься в документації конкурсних торгів (кваліфікаційній документації), тендерній документації; укладення з учасником, який став переможцем торгів, договору про закупівлю за цінами і обсягами, що не відповідають вимогам документації конкурсних торгів (кваліфікаційної документації), тендерної документації; не оприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства; ненадання інформації, документів та матеріалів у випадках, передбачених законом.

Висновки суду щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 - 14 КУпАП, засновані на досліджених у судовому засіданні доказах, та є обґрунтованими.

На підставі п. 6.13 Плану проведення заходів державного фінансового контролю Державної аудиторської служби України на І квартал 2019 року та на підставі направлень на проведення ревізії від 13 березня 2019 року № 69, 70, виданих начальником Управління Північно східного офісу Дераудитслужби в Сумській області Шевченко Н.В. проведено ревізію використання коштів Державного бюджету України, що виділяються на підготовку та проведення чергових виборів Президента України 31 березня 2019 року в ОВК з виборів Президента України територіального виборчого округу № 161 за період з 19 лютого 2019 року по 10 травня 2019 року. За результатами перевірки складено акт № 18.8 19/05 (а. с. 2 - 6).

Згідно акту № 18.8 19/05 встановлено, що ОВК № 161 під головуванням ОСОБА_1 25 квітня 2019 року уклала договори № 148/126 з ТОВ «Лівайн Торг» на придбання бензину А 92 та дизпаливо на загальну суму 199960,00 грн. та 26 квітня 2019 року договір № 196/2 на придбання канцелярських товарів на загальну суму 120679,00 грн., але звіти про укладення таких договорів в інформаційно телекомунікаційній системі закупівель «Рrozorro» не оприлюднено, чим порушено абзац 5 частину 1 статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі».

Абзац 5 частина 1 статті 2, 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачають у разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: зокрема, договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення; повідомлення про внесення змін до договору - протягом трьох днів з дня внесення змін; звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання; звіт про укладені договори - протягом одного дня з дня укладення договору.

Із Постанови ЦВК від 17 квітня 2019 року № 825 (а. с. 9) та Додатку № 6 до неї вбачається, що з 17 квітня 2019 року повноваження голови ОВК № 161 почала виконувати ОСОБА_1 (а. с. 9)

Договори 25 квітня 2019 року № 148/126 з ТОВ «Лівайн Торг» на придбання бензину А 92 та дизпаливо на загальну суму 199960,00 грн. та 26 квітня 2019 року № 196/2 на придбання канцелярських товарів на загальну суму 120679,00 грн. укладалися та підписувалися ОСОБА_1 .

Таким чином саме ОСОБА_1 , як голова ОВК № 161 та особа, яка укладала та підписувала договори мала оприлюднити звіт про укладені договори.

Твердження у поданій апеляційній скарзі про те, що питання закупівлі товарів, оплати робіт, послуг для підготовки і проведення виборів Президента України під час виборчого процесу регулюються спеціальним нормативним актом, а саме Законом України «Про вибори Президента України», тому норми Закону України «Про публічні закупівлі» не можуть бути застосовані не ґрунтуються на вимогах закону, оскільки частиною 2 статті 39 Закону України «Про вибори Президента України» передбачено, що закупівля товарів, оплата робіт, послуг для підготовки і проведення виборів Президента України під час виборчого процесу здійснюються виборчими комісіями за рахунок коштів Державного бюджету України без застосування тендерних (конкурсних) процедур в порядку, встановленому Центральною виборчою комісією.

З преамбули та статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що закон установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади і встановлює обов?язок оприлюднювати звіт про укладення договору в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону, якщо що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини (тобто для товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень).

Оскільки виборчі комісії (в тому числі і ОВК) є спеціальними колегіальними органами, уповноваженими організовувати підготовку та проведення виборів Президента України і забезпечують додержання та однакове застосування законодавства України про вибори Президента України (стаття 22 Закону України «Про вибори Президента України»), фінансування яких здійснюється виключно за рахунок коштів Державного бюджету України, тому дії пов?язані з закупівлею товарів, оплатою робіт, послуг для підготовки і проведення виборів Президента України під час виборчого процесу повністю підпадають під дію Закону України «Про публічні закупівлі».

Доводи апеляційної скарги з приводу того, що ні Законом України «Про вибори Президента України», ні Постановами ЦВК від 27 лютого 2014 року № 27 «Про Порядок здійснення закупівель виборчими комісіями товарів і послуг за рахунок коштів Державного бюджету України для підготовки та проведення позачергових виборів Президента України 25 травня 2014 року» та від 4 січня 2019 року № 26 «Про подання окружними виборчими комісіями з виборів Президента України фінансових звітів про надходження та використання коштів Державного бюджету України на підготовку і проведення виборів Президента України» не передбачено обов`язку окружних виборчих комісій оприлюднювати звіти про укладені договори в системі електронних закупівель, згідно ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» не ґрунтуються на вимогах законодавства, оскільки пунктами 19 22 Постанови ЦВК від 27 лютого 2014 року № 27 передбачено, що закупівля окружними виборчими комісіями товарів і послуг здійснюється з дотриманням принципу максимальної економії та ефективності використання бюджетних коштів на підставі договорів, укладених відповідно до Цивільного та Господарського кодексів України. Договір про закупівлю та додатки до нього підписує голова виборчої комісії, а в разі його відсутності - заступник голови виборчої комісії, уповноважений в установленому законодавством порядку на їх підписання.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі № 490 від 22 березня 2016 року «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель» визначено форму звіту про укладені договори та зроблено посилання на статті 75, 77-79 Господарського кодексу України, що визначають суб`єктів уповноважених заповнювати вище зазначену форму.

Оскільки окружна виборча комісія є юридичною особою (частина 4 статті 22 Закону України «Про вибори Президента України» та має державну частку у статутному капіталі більше 50 відсотків, тому згідно частини 2 статті 79 Господарського кодексу України у разі здійснення ОВК закупівель та за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує межі, визначені частиною першою статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі», оприлюднюють на веб-порталі Уповноваженого органу, визначеного Законом України «Про публічні закупівлі», звіт про укладення договору про закупівлю товарів, робіт і послуг.

Таким чином, законом передбачено прямий обов`язок юридичних осіб з державною формою власністю при закупівлі товарів, послуг на суми визначені в статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі» оприлюднюють на веб-порталі Уповноваженого органу, визначеного Законом України «Про публічні закупівлі», звіти про укладенні договори.

Також, не заслуговують на увагу і доводи апеляційної скарги з приводу того, що не було в ОВК № 161 утворено тендерний комітет та не визначено уповноважену особу, відповідальну як за організацію та проведення процедури закупівлі так і оприлюднення звітів про укладенні договори, згідно ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки закупівля товарів, оплата робіт, послуг для підготовки і проведення виборів Президента України під час виборчого процесу здійснюються виборчими комісіями за рахунок коштів Державного бюджету України без застосування тендерних (конкурсних) процедур в порядку, встановленому Центральною виборчою комісією (ч. 2 ст. 39 «Про вибори Президента України»), однак відсутність тендерного комітету не звільняє голову окружної виборчої комісії, як посадову особу юридичної особи із державною формою власності, уповноваженої, в тому числі і на укладення договорів, оприлюднювати звіти про укладенні таких договорів.

Не можна погодитися і з доводами апеляційної скарги з приводу того, що електронні ключі ОВК № 161 були видані лише 7 травня 2019 року, тобто після закінчення встановлених строків ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», для подачі звітів про укладені договори, а тому підписати відповідні звіті в електронній системі фізично не було можливо у строки визначені законом, оскільки відповідний звіт можна розмістити на сайті і без ключа і він буде доступний для перегляду, однак ОСОБА_1 не було оприлюднено звіти про укладенні договори після 7 травня 2019, тобто отримання електронного ключа та до припинення ОВК № 161, тобто до 9 липня 2019 року.

Що стосується доводів апеляційної скарги з приводу обмеження судом першої інстанції прав, передбачених ст. 269 КУпАП, через не направлення в порядку ст. 277 2 КУпАП повістки та не інформування про розгляд справи 27 червня 2019 року, то вони повністю спростовуються матеріалами справи оскільки судом першої інстанції, як того вимагає ст. 277 2 КУпАП було направлено ОСОБА_1 судову повістку (а. с. 30 - 31) однак остання повернулася за закінченням терміну зберігання.

Крім того, на думку апеляційного суду, в даному випадку не можна вважати, що права ОСОБА_1 передбачені ст. 269 КУпАП були обмеженні, оскільки вона знала про розгляд відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення оскільки була присутня у судовому засіданні 22 травня 2019 року (а. с. 15), також повідомлена про наступне судове засідання - 7 червня 2019 року (а. с. 16, 20), однак заявила клопотання про його відкладення, при цьому, не поцікавилася про дату та час іншого судового засідання.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зроблено висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, обов`язок суду виконати вимоги ст. 277 2 КУпАП не звільняє від обов`язку сторону у справі в розумні інтервали часу дізнатися наступну дату судового засіданні, у випадку не отримання особою будь якого повідомлення чи повістки від суду.

З урахуванням вищенаведеного та доказів, наданих для розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, вважаю, що своїми діями голова ОВК № 161 ОСОБА_1 порушила вимоги Закону України «Про публічні закупівлі», а тому її вина в адміністративному правопорушенні, передбаченому ч. 1 ст. 164-14 КУпАП порушенні законодавства про закупівлі, доведена, відповідає фактичним обставинам справи і ґрунтується на належних та допустимих доказах.

Водночас, допитана в ході апеляційного розгляду ОСОБА_1 пояснила, що вказані дії не спричинили будь якої матеріальної шкоди державі, були вчиненні в результаті необхідності швидкої закупівлі товарів. Під час роботи керувалася роз`ясненнями ЦВК і жодного умислу на ухилення від внесення в систему договорів у неї не було. Просить не застосовувати стягнення у виді штрафу, зу рахуванням даних про її особу.

Разом з тим, аналізуючи доводи апеляційної скарги та матеріали справи, апеляційний суд приходить до переконання про наявність підстав для звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності.

Положення ст.22 КУпАП вказують, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення, суд може звільнити порушника від адміністративної відповідальності та обмежитися усним зауваженням. При цьому, в кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Статтею 23 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вважаю, що дії ОСОБА_1 не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, дане порушення не потягло за собою будь-яких наслідків, що негативно вплинуло на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпеці, яка є типовою для цього виду правопорушення.

Враховую, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягалась, умислу на вчинення правопорушення не мала, а наслідки даного правопорушення не представляють суспільної небезпечності, вину визнала, до адміністративної відповідальності притягується вперше, тому, є всі підстави відповідно до ст. 22 КУпАП, визнати вказане правопорушення малозначним та закрити провадження у справі, обмежившись усним зауваженням.

Відповідно до наведеного, апеляційна скарга ОСОБА_1 , підлягає частковому задоволенню, постанова судді - скасуванню з постановленням рішення про звільнення ОСОБА_4 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого нею адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 22, 284, 294 КУпАП, судя

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 27 червня 2019 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від 27 червня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП - скасувати.

На підставі ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП та обмежитись усним зауваженням.

Провадження в справі щодо ОСОБА_1 закрити на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Сумського апеляційного судуМатус В. В.