Справа № 757/6611/19-п
Провадження № 3/761/2756/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мартинов Євген Олександрович, при секретарі Лисаку М.Ю., за участю прокурора Панафеди Н.М., особи, відносно якої складено адміністративний протокол, ОСОБА_1, захисника ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління захисту економіки у м. Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с. Велика Бакта Берегівського району Закарпатської області, громадянки України, з вищою освітою, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3, проживаючої за адресою: АДРЕСА_4, за частиною 2 статті 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 08 лютого 2019 року № 104, ОСОБА_1, будучи суб'єктом відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, згідно з п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», державним службовцем категорії «В» та обіймаючи посаду головного спеціаліста відділу нормативно-правової роботи, експертизи проектів актів з питань будівництва Юридичного департаменту Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, порушила вимоги частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088, зі змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 18 серпня 2016 року № 1, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 19 серпня 2016 року за № 1153/29283, а саме: несвоєчасно повідомила про суттєві зміни у майновому стані.

Такі дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні особа, відносно якої складено адміністративний протокол, ОСОБА_1 та її захисник ОСОБА_2. просили закрити провадження у справі у зв'язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП. При цьому, посилалися на те, що днем придбання майна не може бути 21 квітня 2018 року (дата підписання акту прийняття-передачі документів про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1), а тому, оскільки ОСОБА_1 було присвоєно ранг державного службовця лише 16 квітня 2018 року (тобто вже після вчинення низки юридичних дій, направлених на отримання права власності на зазначений об'єкт нерухомості), вона не була суб'єктом декларування відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції» та не мала обов'язку повідомляти НАЗК про зміни у своєму майновому стані.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора Панафеди Н.М., особи, відносно якої складено адміністративний протокол, ОСОБА_1 та її захисника ОСОБА_2, суд дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП визначено, що неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані є адміністративним правопорушенням, пов'язаним з корупцією.

Згідно з п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Зазначене вище свідчить про те, що ОСОБА_1, обіймаючи посаду головного спеціаліста відділу нормативно-правової роботи, експертизи проектів актів з питань будівництва Юридичного департаменту Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України та будучи державним службовцем категорії «В», є суб'єктом відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

У свою чергу, положенням частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно з п. 6 розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Таким чином, ОСОБА_1 була зобов'язана у десятиденний строк з моменту отримання доходу та/або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня відповідного року, письмово повідомити про суттєві зміни у своєму майновому стані Національне агентство з питань запобігання корупції.

У свою чергу, ОСОБА_1 придбала квартиру загальною площею 113,6 м2, розташовану за адресою: АДРЕСА_2, на підставі договору від 29 грудня 2017 року № 33-2912/2017-1 про участь у Фонді фінансування будівництва, укладеного з ТОВ «Фінансова компанія «Житло-Капітал».

Відповідно до відомостей, внесених до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 06 квітня 2018 року за ОСОБА_1 було зареєстровано право власності на зазначену квартиру загальною вартістю 2 266 320 грн. 00 коп., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня відповідного календарного року.

Частиною 11 статті 19 Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю» встановлено, що державна реєстрація права власності на житло здійснюється забудовником своїми силами та за свій рахунок. Органи, що здійснюють державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, проводять державну реєстрацію права власності довірителя на об'єкт інвестування на підставі довідки про право довірителя на набуття у власність об'єкта інвестування, при цьому такі органи не мають права вимагати будь-яких інших документів.

Виконавши зазначені вимоги, 21 квітня 2018 року забудовник за актом прийняття-передачі передав, а ОСОБА_1 отримала документи про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1.

Таким чином, з урахуванням положень ч. 11 ст. 19 Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю», після 21 квітня 2018 року ОСОБА_1 була зобов'язана у десятиденний строк повідомити про суттєві зміни у своєму майновому стані Національне агентство з питань запобігання корупції шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет. Проте, нею не було повідомлено про суттєві зміни у своєму майновому стані, тобто свідомо не вчинено дії щодо своєчасного повідомлення про придбання у власність майна на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня відповідного року, що свідчить про наявність непрямого умислу, визначеного ст. 10 КУпАП.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, у зв'язку з чим вона підлягає притягненню до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в межах санкції зазначеної статті.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 33, 172-6, 283-285, 287-291 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП (протокол від 08 лютого 2019 року № 104).

Застосувати до ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одну тисячу сімсот) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, судовий збір на користь держави в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше як через п'ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а у разі оскарження або опротестування такої постанови - не пізніше як через п'ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений частиною 1 статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання, роботи правопорушника або за місцезнаходженням його майна у порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП.

Постанова суду підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

На постанову суду по справі про адміністративне правопорушення може бути подана скарга до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя Мартинов Є.О.