Справа № 324/1051/19
Провадження № 3/324/412/2019
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.08.2019 м. Пологи

Суддя Пологівського районного суду Запорізької області Іванченко М.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

До Пологівського районного суду Запорізької області повторно надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ГР 045819 від 14.06.2019, складений ДОП СП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції Ляшенком М.С. у відношенні ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, в якому зазначено: «28.05.2019 о 21год.45хв., перебуваючи по АДРЕСА_2 під час телефонної розмови ображав нецензурною лайкою оператора 102 та працівників поліції, чим образив їхню гідність».

Встановлено, що постановами судді Пологівського районного суду Запорізької області Кацаренко І.О. 20.06.2019 та судді Пологівського районного суду Запорізької області ОСОБА_2 04.07.2019 протокол про адміністративне правопорушення серії ГР 045819 від 14.06.2019, складений ДОП СП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції Ляшенком М.С. у відношенні ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП повертався до Пологівського ВП ГУНП для доопрацювання, однак вказаний протокол був направлений до суду без усунення недоліків.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 зі складеним протоколом не погодився і пояснив, що 28.05.2019 у вечері він телефонував оператору «102» і просив, щоб його з`єднали із працівниками Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області, в чому йому було відмовлено, тому він, будучи обурений, висловився нецензурною лайкою, не маючи наміру кого-небудь ображати чи порушувати громадський порядок, сторонні особи при цьому присутні не були. Це тривало протягом декількох секунд і були припинено ним самим, так як він припинив розмову і вимкнув телефон.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Конституції України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями ч.1 ст.11 Загальної Декларації прав людини від 10.12.1948 та ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950, ратифікованою Україною 17.97.1997 передбачено, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Правова природа адміністративної відповідальності також ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях.

Так, згідно п.4.1. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 №23-рп/2010 у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 14-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (справа про адміністративну відповідальність у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху) зазначено, що Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто особа не повинна доказувати свою невинуватість і його поведінка вважається правомірною, доки не доведено зворотне.

В Рекомендаціях №R (91) 1 Комітету Європи «Про адміністративні санкції» одним із принципів застосування адміністративних стягнень є встановлення обов`язку нести тягар доказування саме для адміністративних органів (принцип 7).

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) в своїх рішеннях неодноразово зазначав, що санкції, які згідно національному законодавству Договірних держав не входять у сферу кримінальних покарань, можуть вважатися такими в світлі положень Конвенції. У рішенні у справі «Малофєєв проти Росії» від 30 травня 2013 року ЄСПЛ визнав адміністративні правопорушення кримінальними злочинами, які підпадають під гарантії статі 6 Конвенції.

Крім того, у п.21 свого рішення у справі «Надточий проти України» від 15 травня 2008 року ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як зазначено в преамбулі Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, з наступними змінами, цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку з обов`язком держави виконати рішення ЄСПЛ у справах проти України; з необхідністю усунення причин порушення Україною Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і протоколів до неї; з впровадженням в українське судочинство та адміністративну практику європейських стандартів прав людини; зі створенням передумов для зменшення числа заяв до ЄСПЛ.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Статтею 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє і усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Таким чином, вбачається, що з відомостей, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР 045819 від 14.06.2019, складеному ДОП СП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції Ляшенком М.С. у відношенні ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, не можливо визначити, чи відбулася описана в ньому подія в громадському місці, чи були при цьому присутні сторонні особи, відсутні відомості про потерпілу особу та свідків правопорушення, з пояснень же самого ОСОБА_1 вбачається, що він не мав наміру кого-небудь ображати чи порушувати громадський порядок, а, будучи обуреним, що оператор «102» не з`єднав його з працівниками Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області, висловився нецензурною лайкою, це подія тривала декілька секунд і були припинена ним самим. Матеріалами справи не доведено, що ОСОБА_1 усвідомлював, що своїми діями він порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Запис зазначеної телефонної розмови ОСОБА_1 з оператором «102» до суду наданий не був.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні дрібного хуліганства не доведена, тому в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 необхідно закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 173, 247, 268, 279, 283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Пологівський районний суд Запорізької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: М.В.Іванченко