Справа № 505/3097/19
Провадження № 3/505/1852/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" листопада 2019 р. суддя Котовського міськрайонного суду Одеської області Вергопуло А.К., розглянувши матеріали, які надійшли від Подільського відділу поліції ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

22.09.2019 року о 21 годині 00 хвилин ОСОБА_1 , перебуваючи по АДРЕСА_1 , вчинив сварку з ОСОБА_2 , в ході якої висловлювався на її адресу нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні 22.10.2019 року ОСОБА_1 свою вину категорично не визнав. В судовому засіданні 06.11.2019 року ОСОБА_1 підтвердив, що дійсно перебував у стані алкогольного сп`яніння, через що не пам`ятає чи вчиняв протиправні дії, що вказані у протоколі про адміністративне правопорушення. В судовому засіданні ОСОБА_1 були роз`ясненні права, передбачені ст. 268 КУпАП.

Інспектор СРПП №2 Подільського ВП ГУНП в Одеській області Хмельницький В.В. у судовому засіданні показав, що при прибутті на місце події, ОСОБА_1 перебував в стані сильного алкогольного сп`яніння, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , погрожував їй фізичною розправою, на зауваження не реагував. Вказував, що ОСОБА_3 з липня 2019 року перебуває під адміністративним наглядом після відбуття покарання в місцях позбавлення волі за вчинення злочину, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 185 КК України.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_2 підтвердила вказані у протоколі обставини справи.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення правопорушника, ОСОБА_2 , інспектора поліції, суддя прийшов до наступного висновку.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії ,що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Нецензурна лайка - це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п. 21-22 рішення у справі "Надточій проти України", п. 33 рішення у справі "Гурепка проти України").

Так, відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме: вчинення дрібного хуліганства.

Вина правопорушника підтверджується наданими суду матеріалами: протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №347018 від 22.09.2019 року, заявою і письмовими поясненнями ОСОБА_2 , письмовими поясненнями правопорушника, наданими у судовому засіданні поясненнями ОСОБА_2 та інспектора поліції.

Відповідно до ст. 35 КУпАП, обставинами, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, визнаються: продовження протиправної поведінки, незважаючи на вимогу уповноважених на те осіб припинити її; повторне протягом року вчинення однорідного правопорушення, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню; вчинення правопорушення особою, яка раніше вчинила кримінальне правопорушення; втягнення неповнолітнього в правопорушення; вчинення правопорушення групою осіб; вчинення правопорушення в умовах стихійного лиха або за інших надзвичайних обставин; вчинення правопорушення в стані сп`яніння.

При таких обставинах, враховуючи, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення у стані алкогольного сп`яніння, свою вину не визнав та продовжував протиправну поведінку, незважаючи на вимогу працівника поліції припинити її, враховуючи особу правопорушника, який раніше вчинив кримінальне правопорушення та на даний час перебуває під адміністративним наглядом, на шлях виправлення не став, приходжу до висновку про необхідність накладення адміністративного стягнення у виді арешту строком на 5 (п`ять) діб. Саме такий вид адміністративного стягнення є необхідним та достатнім для виправлення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, та запобігання вчинення ним нових правопорушень.

Керуючись ст. 40-1 КУпАП, відповідно до якої судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави.

Керуючись ст.ст. 40-1, 173, 221, 245, 280 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту строком на 5 (п`ять) діб.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави (Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UА6026001; Код класифікації доходів бюджету: 22030106) судовий збір в сумі 384,20 грн.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови безпосередньо до Одеського апеляційного суду. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Котовський міськрайонний суд Одеської області.

Суддя - А. К. Вергопуло