Справа №705/4560/19
3/705/2116/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2019 року м.Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. за участю прокурора Родіка Р.О., розглянувши матеріали, які надійшли від управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Бузівка Жашківського району Черкаської області, присяжного Жашківського районного суду Черкаської області, працюючої методистом у відділі освіти Соколівської сільської ради, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в:

В протоколі про адміністративне правопорушення № 185/2019 від 10.09.2019 року вказано, що ОСОБА_1 , яка як присяжний, здійснювала обов`язки судді Жашківського районного суду Черкаської області та відповідно до підпункту «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», була суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язанні з корупцією, в порушення вимог ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», без поважних причин, несвоєчасно подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік (граничним терміном Законом визначено 31.03.2018, а декларація фактично подана 02.04.2018), чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.1 статті 172-6 КУпАП.

До протоколу про адміністративне правопорушення № 185/2019 від 10.09.2019 року долучено наступні документи:

- супровідний лист за підписом заступника прокурора області Ковтуна Ю. від 16.08.2019 р.;

- супровідний лист за підписом т.в.о. начальника Управління захисту економіки в Черкаській області А.Труби від 12.08.2019 р.;

- результати пошуку декларацій ОСОБА_1 ( витяг з інтернет-ресурсу, однак процесуальне походження вказаного витягу ніяким чином не ідентифіковане: хто, коли і яким чином його сформував та долучив до матеріалів);

- копія електронної декларації за 2017 рік ОСОБА_1 (однак процесуальне походження вказаної копії декларації ніяким чином не ідентифіковане: хто, коли і яким чином її сформував та долучив до матеріалів);

- «…Послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчинив (ла) ОСОБА_1 дата реєстрації: 02.04.2018 09:07:29 податковий номер: НОМЕР_1 період: 01.01.2018 25.03.2019 р….» ( з посиланням на те, що дана Послідовність є додатком, однак процесуальне походження вказаного документу ніяким чином не ідентифіковане: хто, коли і яким чином її сформував та долучив до матеріалів і додатком до чого вона є);

- лист за підписом т.в.о. начальника управління захисту економіки в Черкаській області А.С.Труби від 11.07.2019 р. щодо можливого порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції», що може бути підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення щодо присяжних ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , - який взагалі не завірений належним чином, відповідно до норм чинного законодавства України;

- супровідний лист за підписом голови Жашківської районної ради Черкаської області С.Волошенюк від 18.07.2019 р. за № 237/1-7;

- подання начальника територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області В.Кулик «Про затвердження списку присяжних» від 27.10.2016 р. за № 1764-03/16;

- рішення Жашківської районної ради Черкаської області за № 12-36/VII від 22.02.2017 р. «Про затвердження списку присяжних Жашківського районного суду Черкаської області»;

- список присяжних Жашківського районного суду Черкаської області;

- рішення Жашківської районної ради Черкаської області за № 26-5/VII від 08.08.2018 р. «Про внесення змін до рішення рішення Жашківської районної ради Черкаської області від 22.02.2017 р. № 12-36/VII «Про затвердження списку присяжних Жашківського районного суду Черкаської області»;

- лист за підписом голови НАЗК ОСОБА_4 адресований голові Національної поліції України ОСОБА_5 (який не містить дати та вхідного/вихідного номеру).

Прокурор в судовому засіданні вказував на наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, неточності в протоколі пояснив тим, що це описки.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала. ОСОБА_1 вказувала, що про подання декларації про доходи завчасно не була попереджена. Інформацію про подання декларації вона отримала в телефонному режимі 28.03.2018 року від секретаря Жашківського суду. ОСОБА_1 зазначила, що на той момент вона перебувала у місті Звенигородка, де доглядала двох малолітніх дітей, батьки яких перебували на відпочинку на Західні Україні. 01 квітня 2019 року, у неділю, вона повернулася додому у с. Конельські Хутори, доступу до мережі Інтернет не мала, тому подати декларацію змогла лише 02 квітня2019 року, умислу у неї ніякого не було.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку прокурора, пояснення ОСОБА_1 суд прийшов до наступного висновку.

За змістом частини 1 статті 172-6 КУпАП адміністративна відповідальність настає у випадку несвоєчасного подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з п.п. «ґ» п.1 ч.1 ст.3 Закону «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього закону є присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді).

За таких обставин в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , будучи присяжним Жашківського районного суду Черкаської області, відноситься до осіб, зазначених у підпункті «ґ», пункту 1) частини першої ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», а саме: судді, судді Конституційного Суду України, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої ради правосуддя, посадові особи секретаріату Вищої ради правосуддя, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, посадові особи секретаріату цієї Комісії, посадові особи Державної судової адміністрації України, присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді), тобто є суб`єктом відповідного правопорушення ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

При цьому, в протоколі про адміністративне правопорушення № 185/2019 від 10.09.2019 року дослівно вказано: «…Таким чином, ОСОБА_1 , яка як присяжний, здійснювала обов`язки судді Жашківського районного суду Черкаської області…».

Згідно ст. 23 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя місцевого суду здійснює правосуддя в порядку, встановленому процесуальним законом, а також інші повноваження, визначені законом. Розділом IV вищевказаного Закону визначений порядок зайняття посади судді.

Відповідно до ч.1 ст. 63 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя. Крім того, статтею 64 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначений порядок затвердження списку присяжних.

Отже, присяжний є особою, яка залучається до здійснення правосуддя і вирішує справи у складі суду разом із суддею, а не здійснює обов`язки судді як про те вказано в протоколі.

Одночасно, присяжний є суб`єктом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, та на нього розповсюджується обмеження та обов`язки, передбачені ст.45, ст.52 Закону.

Відповідно до п.9 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно правову відповідальність.

Згідно зі ст.68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватись Конституції України та законів України.

Частиною 2 статті 7 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП обов`язок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб. Однак дані матеріали не оформленні неналежним чином, у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 256 КУпАП «Зміст протоколу про адміністративне правопорушення» - у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, прізвища, адреси свідків, потерпілих, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тощо. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Також при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі.

В інформаційному листі від 22 травня 2017 року судової палати у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією, зазначено, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Тому протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту пред`являють спеціальні вимоги, дотримання яких гарантує та створює особі, що притягається до адміністративної відповідальності, правові передумови для захисту своїх прав та інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, і право на захист від пред`явленого звинувачення.

Проте, в порушення вимог статті 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 185/2019 від 10.09.2019 р. містить суперечливі відомості та дані, які позбавляють суд встановити фактичні дані та обставини вчинення правопорушення.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення № 185/2019 від 10.09.2019 року дослівно вказано: «…згідно з п.п. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є судді,… присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді), до яких відносяться і присяжні Уманського міськрайонного суду Черкаської області…».

При цьому, в протоколі також вказано: «…Таким чином граничним терміном подачі декларації для ОСОБА_3 було визначено Законом 1 квітня 2018…».

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

До протоколу було долучено документи, які не завірені належним чином, відповідно до вимог чинного законодавства. Крім того, до матеріалів справи долучено копію декларації з публічної веб-сторінки Єдиного державного реєстру декларацій та «…Послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчинив (ла) ОСОБА_1 ...». Однак, є незрозумілим походження таких роздруківок (ким і коли вони виконані), їх відповідність даним, які офіційно розміщені на сайті НАЗК. Вказані роздруківки взагалі не є документами, які в розумінні статті 251 КУпАП можуть бути доказами у справі про адміністративне правопорушення.

Одночасно, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, не належним чином було встановлено особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки будь-яких документів, що посвідчують особу до матеріалів справи долучено не було. Також не було встановлено її статус.

Відповідно до висновку Конституційного Суду України у справі щодо офіційного тлумачення положення ч.1 ст.276 КУпАП від 26.05.2015 року № 5-рп/2015 передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення. В аспекті цього питання необхідно розуміти, що використане словосполучення «за місцем його вчинення» визначає адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення. Обов`язок подання декларації виникає в осіб саме у зв`язку із зайняттям відповідної посади під час роботи або у зв`язку із звільненням.

Також, згідно вимог ч.1 ст. 45 Закону граничним терміном подачі декларації ОСОБА_1 було визначено 01.04.2018 року.

При цьому, в протоколі про адміністративне правопорушення № 185/2019 від 10.09.2019 року дослівно вказано:

«…Дата вчинення правопорушення: 02.04.2018 року, тобто дата фактичного подання електронної декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Дата виявлення правопорушення: момент з`ясування всіх необхідних даних за якими можливо встановити всі необхідні ознаки складу правопорушення ч.1 ст. 172-6 КУпАП та оформити протокол, тобто дата складання протоколу, а саме 10 вересня 2019.

В протоколі також вказано, що у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, у зв`язку з виконанням обов`язків присяжного Жашківського районного суду, то місцем вчинення слід вважати «…місцезнаходження Уманського міськрайонного суду, а саме: Благовісна, 8, Жашків, Черкаська область…».

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14 зазначено, що протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст.256 КУпАП, повертаються відповідному органу для належного оформлення.

Зазначені недоліки суд відносить до суттєвих порушень вимог діючого КУпАП, що не дозволяють йому здійснити всебічне, повне і об`єктивне дослідження всіх обставин справи у їх сукупності та прийняти законне і обґрунтоване рішення по справі у відповідності з діючим КУпАП.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ у судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів та у доведеності перед судом їх переконливості, при цьому в ст. 62 Конституції України унормовано, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, всі сумніви стосовно доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше яке на підставах і в порядку, встановлених законом; розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» від 22.05.2017 зазначив, що в разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід, тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, MesseguandJabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Таким чином, суддя дійшла обґрунтованого висновку про те, що обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, базуються лише на припущеннях, а встановлені в ході розгляду справи обставини є підставою для розумного сумніву в доведеності вини ОСОБА_1 , оскільки надані докази не підтверджують наявності умислу ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, що свідчить про відсутність у діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. ст. 172-6 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 245, п.1 ч.1 ст.247, 251, 252, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП закрити, в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду, протягом десяти днів, з дня її винесення, через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя Ю.В. Мазуренко