Справа №701/351/19
Провадження №3/701/137/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2019 рокуМаньківський районний суд, Черкаської області
в складі: головуючого-судді -ОСОБА_1
за участю секретаря -ОСОБА_2
з участю прокурора - ОСОБА_3

розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстровану та жительку вул. Тарутіна, буд. 35, с. Роги Маньківського району Черкаської області, депутата Рогівської сільської ради с. Роги Маньківського району Черкаської області, ІПН: НОМЕР_1, за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Права, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП роз'яснено,-

В С Т А Н О В И В :

27.03.2019 року на адресу суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення №306474 від 19.03.2019 року, згідно якого вбачається, що ОСОБА_4, будучи депутатом Рогівської сільської ради Маньківського району Черкаської області та відповідно до пункту "б" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», без поважних причин, несвоєчасно подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_4 вини у скоєнні даного правопорушення не визнала.

Прокурор в судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_4, до адміністративної відповідальності, оскільки в діях ОСОБА_4, на його думку, вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6КУпАП.

Заслухавши пояснення ОСОБА_4, думку прокурора, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов до наступного:

ОСОБА_4, будучи депутатом Рогівської сільської ради Маньківського району Черкаської області та відповідно до пункту "б" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП вбачається, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме: несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення це - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно п. п. 6 п. 1 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» НАЗК має право отримувати заяви фізичних та юридичних осіб про порушення вимог цього Закону, та проводити за власною ініціативою перевірку можливих фактів порушення вимог цього Закону. Також, не передбачено повноважень посадових осіб Національної поліції України щодо проведення будь-яких перевірок з метою запобігання, виявлення та припинення правопорушень, повязаних з корупцією, Закон України "Про засади державної антикорупційної політики в Україні (Антикорупційна стратегія) на 2014-2017 роки".

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10.02.2017 № 56 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р. за № 201/30069, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування , відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» . Контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами верховенства права. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов"язана зі здійсненням такої функції , та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування . Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Згідно п.2 п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:

1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій суб"єктами декларування, які в них працюють (працювали);

2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб"єктом декларування;

3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб"єктом декларування;

4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб"єктом декларування відповідно до даних Реєстру;

5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів;

6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських об"єднань, їх членів або уповноважених представників.

У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої (их) у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб"єктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі.

У випадку встановлення факту неподання декларації суб"єктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це суб"єкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює суб"єкт декларування, та спеціально уповноважених суб"єктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб"єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Тобто, з урахуванням поняття «суб"єкт декларування» визначений Законом України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає суб"єктів, що наділені правом перевірки змін у майновому стані субєктів декларування, а також порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання відповідних змін субєктом декларування.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про Національну поліцію» повноважень на здійснення перевірки фактів своєчасності подання декларації у органів національної поліції немає.

Посадові особи Національної поліції при виявлені корупційного правопорушення, посилаючись на ст. 255 КУпАП, яка дає їм право на це, складають адміністративні протоколи, але будь-які органи (юридичні особи) Національної поліції України, до субєктів, які наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані субєктів декларування - не відносяться.

Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції.

Посадовці Національної поліції, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, субєктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений субєкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Таким чином посадові особи правоохоронних органів, здійснюючи перевірку особи, як субєкта декларування, та складаючи протокол без відповідного звернення до НАЗК, виходять за межі своїх повноважень, та діють поза межами діючого законодавства.

Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки декларацій. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції. Посадовці ДЗЕ НП України, відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив (несвоєчасно повідомив) про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК.

При цьому, згідно Закону України «Про засади державної антикорупційної політики у Україні на 2014-2017р.р.» не передбачено повноваження посадових осіб Національної поліції України щодо проведення будь-яких перевірок з метою запобігання, виявлення та припинення правопорушень, повязаних з корупцією, а тому всі докази, отримані на підставі вказаної перевірки Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України і додані до вищевказаного протоколу №306474 від 19.03.2019 року є недопустимими, враховуючи, що перевірка була проведена не уповноваженою на те особою, а також, що факт несвоєчасного подання декларації ОСОБА_4 до НАЗК був виявлений працівниками УЗЕ в Черкаській області ДЗЕ НПУ, які всупереч вимог ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» не направили вказані матеріали перевірки до НАЗК, які повноважні Законом здійснювати подібні перевірки, тобто складання правоохоронними органами адміністративного протоколу за несвоєчасне подання е-декларації без повідомлення НАЗК не відповідає закону.

Проаналізувавши вищевикладене, суд вважає, в діях ОСОБА_4 відсутній складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, а тому у відповідності до ч. 1 п. 1 ст. 247 КУпАП провадження по даній адміністративній справі підлягає до закриття.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 172-6, 245, 247, 251, 255, 280 КУпАП, ст.ст. 1, 12, 48-52 Закону України «Про запобігання корупції», Законом України «Про засади державної антикорупційної політики у Україні на 2014-2017р.р.»,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої та жительки вул. Тарутіна, буд. 35, с. Роги Маньківського району Черкаської області, депутата Рогівської сільської ради с. Роги Маньківського району Черкаської області, ІПН: НОМЕР_1, за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити, на підставі ч. 1 п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через Маньківський районний суд на протязі 10 діб.

СуддяОСОБА_1