Спарва№ 308/9322/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2019 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., за участі прокурора - Цар І.І., особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення - ОСОБА_1 розглянувши у судовому засіданні матеріали про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1

за ч.1 ст.172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді поліцейського водія Мукачівського міжрайонного відділу Управління поліції охорони в Закарпатській області Національної поліції України, будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією як посадова особа уповноважена на виконання функцій держави та яка є суб`єкт відповідальності за корупційне правопорушення згідно підпункту з) пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч.2 ст. 45 вказаного Закону, пункту 2 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 р. № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларації осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування», несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановлено строку ( до 01.04.2018 року), а саме 16.01.2019 року подав декларацію після звільнення, шляхом її заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172-6 КУпАП.

Дії гр. ОСОБА_1 кваліфіковані посадовою особою Управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 сою вину у вчиненому визнав повінстю.

Прокурор в судовому засіданні протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно гр. ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП підтримав у повному обсязі, зазначив, що протокол складений підставно з дотриманням вимог КУпАП. В діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП та просив притягнути останього до адміністративної відповідальності відповідно до санкції ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та прокурора Цар І.І., дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна)дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом та забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до п.10 ст. 1 ЗУ Про запобігання корупції - правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ч.1 ст.172-6 КУпАП, відповідальність настає за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Суть правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке настає за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, полягає в порушенні вимог фінансового контролю, зазначених у ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», а саме у зобов`язанні суб`єкта декларування який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями, що визначається Національним агентством.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст. 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, потоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до підпункту «з» пункту 1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» (№1700-VII),субєктами, на яких поширюються дія цього Закону, є поліцейські.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , згідно наказу Управління державної служби охорони в УМВС України в Закарпатській області № 44 о/с від 26.06.2015 року призначений міліціонером водієм спеціального взводу груп затримання Мукачівського міжрайонного відділу Управління Державної Служби охорони при УМВС України в Закарпатській області.

Посада поліцейського, яку займав ОСОБА_1 , відноситься до посад державної служби категорії «В».

Відповідно до наказу Управління поліції охорони в Закарпатській області № 3 о/с від 18.01.2017 р. поліцейського водія Мукачівського міжрайонного відділу Управління поліції охорони в Закарпатській області сержанта поліції Шмитка С.О. відповідно до п. 7 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліції» (за власним бажання) звільнено зі служби в поліції з 19.01.2017 р.

Таким чином, ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (№ 1700-VII).

Разом з тим, суд враховує, що ОСОБА_1 ознайомлений із ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» (№ 1700-VII), що підтверджується наданою ним розпискою від 25.01.2017 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції» (№1700-VII) Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Відповідно до ч.2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», Особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Так, п.п. 1 п. 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 та із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18.08.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 за № 1153/29283 і набрало чинності з 23.08.2016, Національне агентство з питань запобігання корупції визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи: на другому етапі розпочинає свою роботу з 00 год. 00 хв. 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Відповідно до підпункту 1 пункту 5 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноваже-них на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 від 10.06.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089, щорічна декларація субєкта декларування подається у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Таким чином, ОСОБА_1 зобовязаний був подати декларацію після звільненняя, з 00:00 год. 01.01.2018 до 00:00 год. 01.04.2018.

Відповідно до інформації з офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції Шмитко С.О.опублікував в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування щорічну декларацію за 2017 рік, 16 січня 2019 року, а відтак ОСОБА_1 подав щорічну декларацію за 2017 рік, несвоєчасно.

Поважні причини щодо несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік, у ОСОБА_1 відсутні.

Під час розгляду справи, суду не надано доказів поважності причин неможливості подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування до НАЗК у встановлений законом строк.

Таким, чином в період з 01.01.2018 р. до 01.04.2018 р. ОСОБА_1 усвідомлюючи обов`язок подання щорічної декларації (після звільнення) за 2017 р., мав можливість у зазначений період подати щорічну декларацію за 2017 рік особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, але подав її успішно лише 16.01.2019 р., тобто несвоєчасно без поважних причин.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вина ОСОБА_1 у вчиненому ним правопорушенні полягає в тому, що він несвоєчасно подав без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за минулий рік після припинення діяльності.

Аналізуючи викладене, cуд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 в скоєнні правопорушення, пов`язане з корупцією стверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення № 21 від 09.08.2019 р., даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, поясненнями ОСОБА_1 наданими ним в судовому засіданні.

Аналізуючі зазначені докази, суд приходить до висновку, що такі указують на наявність у діях ОСОБА_1 , ознак складу правопорушення, передбаченого ч .1 ст. 172-6 КУпАП .

Кваліфікація дій ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення є вірною.

Згідно ч. 1 ст. 65 Закону України „Про запобігання корупції" за вчинення корупційних абопов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в ч. 1 ст. 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Зважаючи на вищенаведене, враховуючи характер вчиненого правопорушення, вважаю, що на гр. ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, у виді штрафу, що буде достатньою мірою відповідальності для досягнення мети адміністративного стягнення, яке застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, такі іншими особами.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 172-6 ч.1 , 221,283-284,287,291,294 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП і призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) гривні 20 копійок.

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца