Справа № 496/3626/19
Провадження № 3/496/1907/19
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 вересня 2019 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Галич О.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Військової прокуратури Одеського гарнізону Південного регіону України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого заступником командира частини з морально-психологічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 ,

за ч.2 ст. 172-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

До Біляївського районного суду Одеської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 12.09.2019 року відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що з травня 2015 року по теперішній час ОСОБА_1 проходить військову службу за контрактом, з 23.10.2018 року на посаді заступника командира частини з морально - психологічного забезпечення, у військовому званні «капітан», у військовій частині НОМЕР_1 , що дислокується за адресою: АДРЕСА_1 . Будучи військовослужбовцем, відповідно до вимог ст.ст. 9, 11, 16 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України (далі - Статут), капітан ОСОБА_1 зобов`язаний свято та непорушно додержуватися Конституції України та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, сумлінно вивчати військову справу, зразково виконувати свої службові обов`язки, бути готовим до виконання завдань, пов`язаних із захистом Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, бути хоробрим і дисциплінованим, не допускати негідних вчинків і стримувати від них інших військовослужбовців. Згідно пункту 72 Статуту внутрішньої служби Збройних сил України, капітан ОСОБА_1 , як заступника командира частини з морально-психологічного забезпечення, в мирний і воєнний час відповідає за безпосередню організацію і проведення виховної роботи; за військову дисципліну, морально-психологічний стан особового складу; за морально-психологічне забезпечення бойової готовності, бойової підготовки, виконання бойових завдань, правопорядку, повсякденної діяльності особового складу військової частини; за гуманітарну підготовку та інформаційну роботу, організацію дозвілля військовослужбовців, членів їх сімей, працівників військової частини, їх соціальний захист. Всупереч вказаним положення законодавства та посадових інструкцій, капітан ОСОБА_1 , не забезпечив належне виховання у військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 військової дисципліни та знання правил поводження зі зброєю, через що, 23.08.2019 року, на території військової частини НОМЕР_1 , під час нестатутного поводження зі зброєю, був убитий матрос. Окрім того, капітан ОСОБА_1 під час вище вказаної події був старшим оперативним групи забезпечення необхідних умов життя, побуту, підтримання статутного порядку, військової дисципліни, організації та забезпечення надійної охорони та оборони озброєння, військової техніки, зброї, боєприпасів, військових об`єктів, та іншого військового майна, що покладало на нього додаткові обов`язки з контролю за дисципліною та поводженням зі зброєю, які не були ним виконані належним чином.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав при цьому посилався на письмові пояснення по справі та просив закрити провадження по справі, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , прийшов до висновку про те, що в діях ОСОБА_1 не вбачається ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, виходячи з наступного.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, законною підставою для накладення на конкретну особу адміністративного стягнення є достатні дані про вчинення цією особою правопорушення, за яке і накладається дане стягнення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 278 КпАП України під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішується питання, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи зібрані необхідні додаткові матеріали, які мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 2 ст. 172-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення, передбачає, що адміністративна відповідальність настає за діяння вчинене за частиною першою цієї статті в умовах особливого періоду.

З об`єктивної сторони, правопорушення характеризується суспільно-небезпечною бездіяльністю у вигляді недбалого ставлення до служби та суспільно-небезпечними наслідками, які можуть настати в результаті цього. Недбале ставлення до служби означає невиконання або неналежне виконання військовою службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них.

Дослідивши вказаний протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, вбачається, що згідно копії книги з інструктажу добового наряду військової частини НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_1 було проведено інструктаж зі всіма військовослужбовцями, які заступали на чергування тобто на 24 та 25 серпня 2019 року.

Також згідно списку особового складу 1РМП військової частини НОМЕР_1 від 02.08.2019 року військовослужбовці отримали інструктаж по заходам безпеки в ході бойової підготовки та в повсякденній діяльності.

Тобто, було здійснено всі заходи щодо забезпечення належного рівня військової дисципліни та знань правил поводження зі зброєю у військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 .

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що подія сталася 23.08.2019 року, однак вказана дата суперечить матеріалам справи, оскільки згідно доданих до протоколу документів, вбачається, що подія сталася 25.08.2019 року.

Тобто на виконання своїх службових обов`язків ОСОБА_1 23.08.2019 року було проведено належний інструктаж зі всіма військовослужбовцями, які заступали на чергування на 24 та 25 серпня 2019 року, про що надав письмові пояснення під час його допиту у якості свідка.

Таким чином, обставини викладенні в протоколі про адміністративне правопорушення про неналежне забезпечення виховання у військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 військової дисципліни та знання правил поводження зі зброєю, що призвело до смерті військовослужбовця не знайшли свого підтвердження та спростовуються матеріалами справи.

Склад правопорушення наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Статтю 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

У рішенні по справі "Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії" ЄСПЛ зазначив, що п. 2 статті 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищенаведеного, суд оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУПАП, оскільки не надано допустимих та належних доказів його вини в скоєнні адміністративного правопорушення, а тому справа про притягнення останнього до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 172-15, 245, 247, 280, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-15 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду, через Біляївський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.П. Галич

Строк пред`явлення постанови до виконання

згідно Закону України "Про виконавче провадження"

Постанова набрала законної сили

"___" ____________ 2019 року.