Справа № 359/3443/19 Головуючий в суді І інстанції - Бондаренко І.А.
Провадження № 33/780/4455/2019 Доповідач - Габрієль В.О.
Категорія: ст.471 МК України
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Габрієля В.О., із участю представника Київської митниці ДФС України Захарова А.О, особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, її захисника Кормушина Ю.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою представника Київської митниці ДФС Юрківа В.В., на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2019 року, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2019 року провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки Азербайджану, уродженки Акдамського району, Азербайджану, пенсіонерки, проживаючої по АДРЕСА_1 паспорт громадянки Азербайджану № НОМЕР_1 , виданий 02.08.2016 року,

щодо притягнення її до відповідальності за ст.471 МК України, закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №0109/12500/19 у громадянки Азербайджану ОСОБА_1, валюту в розмірі 2802 доларів США та 1700 гривень - повернуто останній.

Відповідно до протоколу про порушення митних правил №0109/12500/19 від 13.03.2019 року, 13.03.2019 року о 7 годині 22 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу „Приліт" терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянка Азербайджану ОСОБА_1 , яка прилетіла до України з Азербайджану, м. Баку, рейсом № PS 602 літаком а/к «МАУ», своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчила факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018р. «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п.4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянці Азербайджану ОСОБА_1 було задано запитання щодо наявності в неї готівкових коштів, пасажирка відповіла, що має 13800 доларів США. Після цього пасажирці було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиркою було видано готівку в розмірі 13802 доларів США та 465 азербайджанських манат, що знаходилися: 13000 доларів США в одному з відділень жіночої сумочки(ручна поклажа), 802 долари США та 465 азербайджанських манат - в гаманці, гаманець з валютою в свою чергу містилвся в тій же сумочці пасажирки.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки Азербайджану ОСОБА_1 вказана валюта - 13802 доларів США 465 азербайджанських манат належить пасажирці особисто.

Пасажирка обрала проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 9999 євро.

З виявленої суми громадянці Азербайджану ОСОБА_1 було пропущено 11000 доларів США та 465 азербайджанських манат (еквівалент 9999 євро станом на 13.03.2019р.). За протоколом про порушення митних правил вилучено 2802 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянка Азербайджану ОСОБА_1 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянкою Азербайджану ОСОБА_1 , яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Даний протокол складено на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу D ДП МА «Бориспіль».

У зв`язку з цим працівниками митниці 13.03.2019 р., складено протокол про порушення митних правил № 0109/12500/19, один примірник якого вручено під підпис громадянки Азербайджану ОСОБА_1 , і в якому було зазначено про час та місце розгляду справи про порушення митних правил.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом про порушення митних правил № 0109/12500/19 вилучено:

- долар США за курсом НБУ на 13.03.19 за 100 доларівСША - 2635-9553 грн. - кількість 2802, вартість 73859-47 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням представником Київської митниці ДФС Юрківим В.В. подано апеляційну скаргу, у якій він просить постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01.11.2019 року відносно ОСОБА_1 скасувати в повному обсязі та ухвалити нову постанову, якою визнати її винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.471 МК України, застосувати до неї стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 гривень та конфіскації вилученої по справі валюти в розмірі 2802 доларів США.

Мотивуючи свої вимоги зазначає, що при ухваленні постанови суд першої інстанції дійшов хибного висновку про те, що у матеріалах справи №0109/12500/19 відсутні відомості про вручення протоколу від 13.03.2019 року на рідній мові або зрозумілій для ОСОБА_1, а наявний в матеріалах справи протокол опитування в справі про порушення митних правил, викладений українською мовою, за відсутності відомостей про перекладача. Натомість, зі складених працівниками органів доходів і зборів процесуальних документів відносно ОСОБА_1 вбачається, що вона вільно володіє азербайджанською та російською мовами, бажала давати свідчення російською мовою, про що власним підписом засвідчила у відповідних графах документів. Як перекладач виступав старший державний інспектор відділу митного оформлення №2 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці Жердецький І.А. , чим дотримано вимоги ч.3 ст.503 МК України. Твердження адвоката Кормушина Ю.О. щодо відсутності перекладу на державну мову документів, які посвідчують особу правопорушника навіть після дооформлення матеріалів справи, є такими, що не відповідають дійсності.

Щодо доводів апеляційної скарги захисник особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвокат Кормушин Ю.О. надав письмові пояснення, в яких він просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2019 року - без змін.

В обґрунтування своїх доводів зазначив, що Київською митницею ДФС була проігнорована постанова Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року, якою матеріали справи було повернуто на дооформлення. Жодних недоліків митниця не усунула. ОСОБА_1 (ОСОБА_1 ) прилетіла до України зі своїм сином, ОСОБА_7 , що підтверджується авіаквитками. А тому враховуючи, що син мав з собою лише 250 доларів США, то наявна сума готівки 14050 доларів США та 465 азербайджанських манат на двох не перевищувала допустимий ліміт. Проте працівники митниці не взяли до уваги цей факт. Вилучені кошти є для особи надзвичайно, життєво необхідною та великою сумою, оскільки вона є пенсіонеркою, вказані кошти отримала від продажу квартири та поділила їх між дітьми. Її син проживає в Україні з дружиною та дітьми, свого житла вони не мають та мешкають в орендованій квартирі. Вказані кошти необхідні для придбання родині її сина житла. Крім того, на думку захисника, на сьогодні пройшли строки притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Заслухавши доповідь судді, доводи представника Київської митниці ДФС Захарова А.О. на підтримку поданої апеляційної скарги, позицію ОСОБА_1 та її захисника Кормушина Ю.О., які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Під час розгляду справи суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.471 МК України. Своє рішення суд першої інстанції мотивував тим, що документи, які посвідчують особу ОСОБА_1, у перекладі на державну мову відсутні. Відомості про вручення протоколу від 13.03.2019 року про порушення митних правил на рідній або зрозумілій для ОСОБА_1 відсутні, що позбавило її можливості реалізувати свої процесуальні права, насамперед право на захист, чим порушені вимоги ст.498 МК України. Наявний в матеріалах справи протокол про порушення митних правил, викладений українською мовою, за відсутності відомостей про перекладача, який попереджений про відповідальність за достовірність перекладу, та захисника, а тому не може бути взятий до уваги, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які дані про те, що особа, яка притягується до відповідальності, знала про висунуте їй обвинувачення та могла належним чином здійснювати свій захист. На думку суду першої інстанції, працівниками митниці порушено право на захист особи, а саме п. «а», «е» ч.3 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, а саме: бути негайно і детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини правопорушення, висунутого проти нього, тобто не залучено перекладача, який би належним чином міг здійснити переклад та проведення процесуальної дії у відповідності з чинним законодавством України.

Однак, із такими висновками суду першої інстанції погодитися не можна, оскільки вони не ґрунтуються на матеріалах справи та нормах чинного законодавства України.

Відповідно до ст.492 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється державною мовою. Особи, які беруть участь у провадженні у справі про порушення митних правил і не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, давати пояснення, подавати клопотання рідною мовою, а також користуватися послугами перекладача.

Згідно з положеннями ст.503 МК України перекладачем може бути особа, яка володіє мовою, знання якої необхідне для здійснення перекладу під час провадження у справі про порушення митних правил. Перекладач зобов`язаний точно і в повному обсязі здійснювати доручений йому переклад, у разі необхідності брати участь у проведенні процесуальних дій у справі про порушення митних правил. Як перекладач може виступати посадова особа органів доходів і зборів.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил №0109/12500/19 від 13.03.2019 року відносно громадянки Азербайджану ОСОБА_1, при його складенні був присутній перекладач - працівник органу доходів і зборів Жердецький І.А. , якому у відповідності до ч.2 ст.503 МК України, було роз`яснено його обов`язок точно і у повному обсязі здійснювати переклад. Крім того, особі, щодо якої складено протокол про порушення митних правил, було роз`яснено право мати захисника. Також із протоколу опитування ОСОБА_1 вбачається, що вказана процесуальна дія проводилась з участю перекладача та особа повідомила, що на даний час не потребує захисника.

Аналіз норм Митного кодексу України, дозволяє дійти висновку, що ним не передбачено підстави обов`язкової участі захисника під час провадження у справах про порушення митних правил, натомість залучення захисника є правом особи, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, реалізацію якого повинен забезпечити орган доходів і зборів.

На думку суду апеляційної інстанції, посадовою особою органу доходів і зборів було належним чином роз`яснено Алієвій Антігі право мати захисника на зрозумілій їй мові - російській. Реалізуючи це право, для надання кваліфікованої правової допомоги, під час розгляду справи в суді нею було залучено захисника - адвоката Кормушина Ю.О.

З огляду на вказані обставини суд вважає, що право ОСОБА_1 на захист не було порушено жодним чином, їй належним чином повідомлено та роз`яснено її права та обов`язки, передбачені ст.498 МК України, а протокол про порушення митних правил складено відповідно до вимог ст.494 МК України.

Порядок переміщення громадянами товарів через митний кордон України та система митного контролю товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України громадянами встановлені ст.ст.365, 366 МК України.

Так, відповідно до ч.1 ст.365 МК України громадяни за умови дотримання вимог цього Кодексу та інших актів законодавства України можуть переміщувати через митний кордон України будь-які товари, крім тих, що заборонені до ввезення в Україну (у тому числі з метою транзиту) та вивезення з України. Згідно ч.2 ст.366 МК України канал, позначений символами зеленого коридору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Згідно, п.6 Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей, затвердженого постановою Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року, фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Як вбачається з протоколу №0109/12500/19 від 13.03.2019 року та пояснень ОСОБА_1, що 13.03.2019 року вона прилетіла з Азербайджану до України, навідати дітей на внуків. При собі мала грошові кошти в сумі 13800 доларів США, які отримала від продажу квартири та 465 азербайджанських манат. Обрала проходження митного контролю по «зеленому коридору», оскільки не знала, що потрібно декларувати грошові кошти, сума яких дорівнює або перевищує 10000 євро.

Статтею 471 МК України передбачена відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України

У п.2 розділу V Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті, затвердженому наказом Міністерства фінансів України №671 від 03.08.2018 року, зазначено, що перетин громадянином зеленої лінії, яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», - з моменту перетину останнім «зеленої лінії», що позначає початок «зеленого коридору».

З протоколу про порушення митних правил слідує, що ОСОБА_1 самостійно обрала канал «зелений коридор» для проходження митного контролю, таким чином перемістила через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10000 євро.

Крім протоколу про порушення митних правил №0109/12500/19 від 13.03.2019 року, вина ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.471 МК України, підтверджується також: письмовими поясненнями наданими нею під час складення протоколу (а.с.7-10); актом проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №80 (а.с.13); переліком валюти затриманої по протоколу №0109/12500/19 (а.с.14); доповідними записками (а.с.19-21).

Доводи захисника Кормушина Ю.О. про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.471 МК України, оскільки вона перетинала кордон разом з її сином - ОСОБА_7 , та кошти мали рахуватися на двох, в зв`язку з цим не перевищували неоподатковану норму переміщення через митний кордон України, суд апеляційної інстанції вважає такими, що не заслуговують на увагу. Оскільки, як підтвердила сама ОСОБА_1, в своїх поясненнях при складенні протоколу, вона отримала їх від продажу квартири та вони належать їй особисто.

Також апеляційний суд вважає необґрунтованими доводи захисника Кормушина Ю.О. про те, що на сьогодні пройшли строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, в зв`язку з наступним.

Як вбачається з ч.1 ст.467 МК України строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Відповідно до ст.525 МК України справа про порушення митних правил розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання посадовою особою органу доходів і зборів або судом (суддею) матеріалів, необхідних для вирішення справи.

Системний аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що строк накладення адміністративних стягнень зупиняється з моменту надходження справи про порушення митних правил до суду та відновлюється з моменту отримання органом доходів і зборів вказаної справи для дооформлення.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що строки накладення адміністративних стягнень у даній справі про порушення митних правил не закінчились.

Із тексту ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики ЄСПЛ» №3477-IV від 23.02.2006 вбачається, що суди використовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику ЄСПЛ як джерело права.

Відповідно до положень ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

ЄСПЛ у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі ЄСПЛ зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення щодо Брумареску (Brumaresku), параграф 78).

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ЄСПЛ, перш за все виходить із оцінки дотримання принципу правомірності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном та оцінки забезпечення «справедливого балансу» / дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п.69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.1982, п.п.31, 34 рішення у справі «Ісмаїлов проти РФ» від 06.11.2008).

За вчинення правопорушення, передбаченого ст.471 МК України, встановлено адміністративне стягнення у виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

При вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_1 раніше не судима, до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягувалася. Відсутні будь-які докази, які б давали підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо.

Ввезення вказаної суми на територію України пасажиру допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі. Шкода, яку ОСОБА_1 потенційно могла завдати державі була незначною: вона не ухилялася від сплати мита та інших зборів і не завдала державі іншої шкоди, якби ввезла гроші не задекларувавши їх. Органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені на територію держави.

Оскільки держава не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації, застосування конфіскації в цьому випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

Крім того, ОСОБА_1 Антіга є пенсіонеркою. Вилучена працівниками митниці валюта, є її особистими коштами, які вона отримала від продажу квартири в Азербайджані, що підтверджується договором-купівлі-продажу. Вказані кошти вона ввозила в України для допомоги своєму сину - ОСОБА_7 , який зі своєю родиною проживає в Україні. Родина її сина проживає в орендованій квартирі, що підтверджується договором найму (ореди) житлового приміщення від 01.08.2018 року (а.с.58-61). На даний час ОСОБА_7 не працює та не має доходу, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків (а.с.62). Крім того, на його утриманні перебуває двоє малолітніх дітей, її онуків.

Із огляду на вказане, застосування до ОСОБА_1 конфіскації буде занадто жорстоким покаранням, адже вилучена валюта є її приватною власністю, має легальне походження, переміщалась без ознак приховування. Ці грошові кошти необхідні їй для забезпечення повсякденного проживання її родини на на території України. Оскільки конфіскація коштів, на які розраховувала ОСОБА_1 , ставить її в скрутне матеріальне становище, позбавить можливості забезпечити свою життєдіяльність та життєдіяльність її родини на території України, подібне стягнення порушує її право на повагу власності, є не пропорційним, адже покладає на неї «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи обставини правопорушення, дані про особу, яка притягується до відповідальності, обставини, що пом`якшують та обтяжують її відповідальність, докази наявні у матеріалах справи, суд апеляційної інстанції дійшов до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу порушення митних правил, передбачених ст.471 МК України, про необхідність притягнення останньої до відповідальності за вказаною статтею та на законних підставах, із дотриманням вимог ст.33 КУпАП, накладенні на неї стягнення у виді штрафу в розмірі 1700 грн. без конфіскації вилученої валюти. За своїм видом та розміром накладене на ОСОБА_1 стягнення сприятиме досягненню визначеній у ст.23 КУпАП меті адміністративних стягнень та відповідає принципу справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що постанова Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2019 року є незаконною, а тому підлягає скасуванню. При цьому, по справі слід прийняти нову постанову, якою визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.471 МК України, та призначити стягнення в межах санкції вказаної статті.

Керуючись ст.294 КУпАП апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС Юрківа В.В. задовольнити частково.

Постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2019 року скасувати.

Прийняти нову постанову, якою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватою у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.471 МК України, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (тисяча сімсот) грн. 00 коп., який підлягає зверненню на вилучену згідно протоколу №0109/12500/19 суму 1700 грн. 00 коп. в рахунок оплати штрафу.

Сума штрафу підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Державний бюджет України , банк одержувача: Казначейство України (ЕАП) , МФО: 899998, КБК 21081100, р/р №6510004, код виду надходження державного бюджету- 050*).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0109/12500/19, а саме: 2802 долари США. - повернути громадянці Азербайджану ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Азербайджан, Акдамський район; місце проживання (реєстрації): Азербайджан, АДРЕСА_1 ; не працює - пенсіонерка; паспорт громадянки Азербайджану № НОМЕР_1 , виданий 02.08.2016 р.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь державного бюджету України (одержувач коштів: Борисп.УК/Бориспіль/22030101, код одержувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), код банку одержувача (МФО): 899998, рахунок одержувача: UA6010004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 41 (сорок одну) грн. 02 коп.

Постанова апеляційного суду є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.О. Габрієль