Справа № 362/3147/19
Провадження № 3/362/1086/19
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

19.07.2019 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Північного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Рожнатівка Томашпільського району Вінницької області, громадянина України, сільського голови села Ксаверівка Васильківського району Київської області, зареєстрованого і проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення № 26-122/2019 пр від 24.05.2019 року, ОСОБА_1 допустив не опублікування додатків до договору від 19.04.2019 року № 519 в електронній системі закупівель Prozorro, чим порушив вимоги ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-14 КУпАП.

Даючи пояснення в суді, ОСОБА_1 пояснив, що він не мав обов`язку здійснити таке оприлюднення.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвоката та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення в повному обсязі, прихожу до таких висновків.

Відповідно до ст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Крім іншого, ці дані встановлюються поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколом про адміністративне правопорушення, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (стаття 9 КУпАП).

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, за якою на ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, полягає також в неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства.

Зокрема, вирішуючи питання щодо підстав відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, слід обов`язково врахувати вимоги ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», які передбачають, що відповідальність за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу, несуть голова та секретар тендерного комітету замовника або уповноважена особа (особи).

Проте, із Розпорядження № 5 від 04.03.2019 року Ксаверівського сільського голови вбачається, що хоча ОСОБА_1 і був головою тендерного комітету, але відповідальною особою за оприлюднення в електронний системі інформації про закупівлі було визначено ОСОБА_2 (а.с. 14).

Отже, з урахуванням вимог ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» та Розпорядження № 5 від 04.03.2019 року Ксаверівського сільського голови вбачається, слід зробити висновок, що за умови визначення конкретної відповідальної особи тендерного комітету за оприлюднення в електронний системі інформації про закупівлі, ОСОБА_1 , як голова тендерного комітету не несе відповідальність за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що ОСОБА_1 не було визначено як уповноважену особу за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу, а було визначено іншу особу відповідальною за це, приходжу до висновку, що він не порушив порядок оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства, а тому він, у даному випадку, не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП.

Оскільки, ОСОБА_1 не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП та у його діях і відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, а тому прихожу до висновку, що провадження в справі слід закрити.

Пункт 3 частини 1 статті 284 КУпАП передбачає, що по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) може винести постанову про закриття справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя