Провадження № 3/760/6574/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Зелінська М.Б., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Солом`янського УП ГУНП в м. Києві відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній, працює заступником генерального директора, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за фактом вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 195-2 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія АА № 919325 від 18.07.2019 року, ОСОБА_1 18.07.2019 року о 17 год. 00 хв. в АДРЕСА_2, порушив порядок обліку газової зброї та перереєстрації, так-як дозвіл № НОМЕР_1 був дійсний до 12.06.2019 р, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 195-2 КУпАП.

Газова зброя не вилучалась.

До суду ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про перенесення судового засідання не подавав. У зв`язку з чим враховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП, суд вважає за можливо розглянути справу за його відсутності.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

А тому вважаю, що всі заходи для попередження ОСОБА_1 про розгляд адміністративного матеріалу були здійснені.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган(посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення.

Згідност ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 195-2 КУпАП, суд керується принципом "поза розумним сумнівом", зміст якого сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України". Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі "Коробов проти України").

Доказів, які б спростували обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, суду не надано.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 195-2 КУпАП підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення серії АА № 919325 від 18.07.2019 року, рапортом, дозволом № 2941.

При розгляді справи суддя враховує наявність обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, передбачених ст. 34 КУпАП, а саме: щире розкаяння особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Враховуючи характер та обставини адміністративного правопорушення, особу правопорушника, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 необхідно піддати адміністративному стягненню виходячи з вимог ч.1 ст. 195-2 КУпАП у вигляді штрафу в дохід держави, без конфіскації.

Згідно ст.40-1КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладене таке стягнення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 9, 34, 40-1, 195-2, 251 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір», суд -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 195-2 КУпАП.

Піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу в дохід держави в розмірі одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що на день розгляду справи становить 17 (сімнадцять) гривень, та підлягає сплаті за наступними реквізитами: рахунок отримувача: 0010, отримувач коштів: УДКСУ у Солом`янському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі, що становить 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 (двадцять) коп., який необхідно сплатити на: УК у Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, р/р 6010, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998, код отримувача: 38050812, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: М.Б. Зелінська