печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва Карабань В.М., за участю секретаря Самійлик В.В., прокурора Сказко Р.І., особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , захисника-адвоката Ручки О.А., розглянувши матеріали, що надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді начальника управління внутрішнього аудиту Департаменту внутрішнього аудиту та контролю Фонду державного майна України, до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП,- -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 44-03/285/18, складеного 27.11.2018 головним спеціалістом відділу контролю за своєчасністю подання декларацій Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції Цюкало Р. В . , ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника управління внутрішнього аудиту Департаменту внутрішнього аудиту та контролю Фонду державного майна України, будучи суб`єктом відповідальності на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч. 2 ст. 52 даного Закону, а також рішення Національного агентства від 10.06.2016 № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 (зі змінами), рішення Національного агентства від 10.06.2016 № 3 «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089 (зі змінами), не повідомив Національне агентство про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Прокурор відділу організації діяльності у сфері запобігання та протидії корупції ГПУ Сказко Р.І. подав висновок в порядку ч. 1 ст. 250 КУпАП та просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Захисник-адвокат Ручка О.А. вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення заперечив та заявив клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. В обґрунтування клопотання пояснив, що Законом України «Про запобігання корупції» встановлено обов`язок суб`єктів декларування у визначений законом строк подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави. Таким чином, суб`єкт декларування має право подати зазначену декларацію у будь-який час протягом визначеного періоду. Такому праву кореспондує позитивний обов`язок держави, в особі відповідних державних органів, створити технічні умови суб`єктам декларування для подання декларації у встановлений законом строк, навіть якщо це останній день зазначеного строку.

З урахуванням положень ст. 1 Законом України «Про запобігання корупції», сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомити про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Адвокат звертає увагу, що аналіз ч. 2 ст. 172-6 КУпАП приводить до висновку, що склад правопорушення передбачений цією нормою, є формальним. Обов`язковим елементом суб`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, та прокурор, що бере участь в розгляді такого протоколу судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Такий висновок підтверджується і п. 2 роз`яснень Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, згідно з яким суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до положень ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Також адвокат зазначив, що у ОСОБА_1 мети приховати доходу у розмірі 146 141,30 грн. не було. Зокрема, вказав, що Протокол від 27 листопада 2018 року № 44-03/285/18 складено внаслідок не повного з`ясування обставин справи, оскільки ОСОБА_1 не приховав суттєвих змін у своєму майновому стані, а вказав про них ще в Декларації, яку подано 29.01.2017 року. Тип декларації та звітний період: перед звільненням особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування 01.01.2017 - 27.01.2017 р. Так, у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» задекларовано 146 141 грн. - заробітна плата отримана за основним місцем роботи. ОСОБА_1 ознайомившись 25.01.2017 року із Розрахунковим листом за січень 2017 року (табельний номер 855), отримавши 20 січня 2017 року аванс у розмірі 3200 грн. 29.01.2017 року задекларував усю нараховану суму.

За вказаних обставин адвокат наголошував, що в діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона складу інкримінованого йому правопорушення.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненому ним адміністративному правопорушенні не визнав, підтримав думку адвоката та наполягав на закритті провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до інформаційної довідки виданої начальником північного офісу Держаудитслужби Карабановим О., щодо нарахованого та виплаченого доходу, який перевищив 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ), як начальнику Державної фінансової інспекції в Київській області, 30 січня 2017 року нараховано 146 141 грн. 30 коп. Виплату вказаного нарахованого доходу проведено 30 січня 2017 року платіжним дорученням №77 від 30 січня 2017 відповідно до платіжної відомості № 5 за січень 2017 року для зарахування в ПАТ КБ «ПриватБанк» на картковий рахунок ОСОБА_1 .

Відповідно до змісту підпункту 14.1.54 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України, зокрема, у вигляді заробітної плати, інших виплат та винагород, виплачених відповідно до умов трудового та цивільно-правового договору.

При цьому, згідно з підпунктом 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 Податкового кодексу України, податковий агент, який нараховує, виплачує або надає оподаткований дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок. Податок сплачується (перераховується) до бюджету під час виплати оподатковуваного доходу.

Таким чином, коли підприємство виплачує заробітну плату своїм працівникам, то одночасно з її виплатою до бюджету сплачується податок на доходи фізичних осіб, військовий збір та єдиний соціальний внесок.

Зважаючи на вищевикладене, ОСОБА_1 будучи особою, на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції», був зобов`язаний до 00 години 00 хвилин 10.02.2017 подати до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, шляхом заповнення форми повідомлення на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у зв`язку з отриманням доходу у встановлений Законом України «Про запобігання корупції» строк, а саме до 00 години 00 хвилин 10.02.2017 не подано. Станом на 27.11.2018 повідомлення в реєстрі відсутнє.

Таким чином, ОСОБА_1 допустив порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» щодо неподання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування.

Поважних причин, які б перешкодили ОСОБА_1 вчасно подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не встановлено.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурора, захисника-адвоката, дослідивши матеріали справи, суддя приходить наступного висновку.

Протокол № 44-03/285/18 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, складений 27.11.2018 головним спеціалістом відділу контролю за своєчасністю подання декларацій Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції Цюкало Р.В. , що відповідає ст.255 КУпАП.

ОСОБА_1 , як особа, що відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» на яку покладено обов`язок повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, зобов`язаний був подати вказану інформацію до Національного агентства до 10.02.2017. Проте станом на 27.11.2018 повідомлення в реєстрі відсутнє.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Суб`єктивною стороною правопорушення, пов`язаного з корупцією, є наявність прямого чи непрямого умислу. Тобто особа, яка є суб`єктом декларування і своєчасно не подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має усвідомлювати суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачати його суспільно-небезпечні наслідки і бажати їх настання, або особа усвідомлювала суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачала його суспільно-небезпечні наслідки і хоча не бажала, але свідомо допускала їх настання.

Таким чином, суд бере до уваги пояснення ОСОБА_1 з приводу відсутності в нього будь-якого умислу на вчинення адміністративного правопорушення, оскільки останній не приховував суттєвих змін у своєму майновому стані, а вказав про них ще в декларації, яку подав 29.01.2017.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що у ОСОБА_1 був відсутній умисел на дії, що полягають у несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни в майновому стані, а відтак, в його діях відсутні ознаки адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язані з`ясувати зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Пункт 1 частини 1 статті 247 КУпАП передбачає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це визначено ст.252 КУпАП.

За таких обставин, оцінивши докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням та з точки зору належності, допустимості та достатності для висновку про вчинення особою адміністративного правопорушення, вважаю, що в даному випадку не мало місце адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, та, відповідно, у діях ОСОБА_1 склад такого правопорушення відсутній, у зв`язку з чим провадження у справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, 14, 172-6, 247, 252, 266, 280 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено подання прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи подання прокурора.

Апеляційна скарга, подання прокурора подаються до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.М.Карабань