Справа № 570/3484/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2019 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Рогозін С.В., з участю прокурора Бабича О.А., особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, що надійшли від Управління захисту економіки в Рівненській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 депутата Рівненської районної ради, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

17 липня 2019 року відносно депутата Рівненської районної ради, оперуповноваженим сектору протидії корупції УЗЕ в Рівненській області ДЗЕ НП України майором поліції Долею ОСОБА_2 складено Протокол № 291 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно даного Протоколу № 291, ОСОБА_1 , будучи депутатом Рівненської районної ради Рівненської області, відповідно до підпункту «б» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», є посадовою особою юридичної особи публічного права, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, порушив вимоги встановлені частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

25.10.2015 року ОСОБА_1 було обрано депутатом Рівненської районної ради Рівненської області.

Відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням Національне агентство з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 959/29089, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

23.08.2018 року проведено державну реєстрацію транспортного засобу «Infiniti QX30», 2018 року випуску, шасі № НОМЕР_1 на ОСОБА_1 , на підставі договору купівлі-продажу укладеного у СГ № АТ000001947 від 16.08.2018 РОКУ, відповідно до додатку № 1 до договору, вартість транспортного засобу становить 1 141 380 гривень.

У відповідності до Цивільного кодексу України:

Правочин підлягає державній реєстрації лише у випадках, встановлених законом. Такий правочин є вчиненим з моменту його державної реєстрації. Перелік органів, які здійснюють державну реєстрацію, порядок реєстрації, а також порядок ведення відповідних реєстрів встановлюються законом (стаття 210).

Право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом.

Порядок державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів проводиться у відповідності до Постанови КМУ від 07.09.1998 року № 1388. Порядок є обов`язковим для всіх юридичних та фізичних осіб, які є власниками транспортних засобів, виробляють чи експлуатують їх.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу на 01 січня 2018 року 1 762 гривні.

Таким чином, 16.08.2018 року ОСОБА_1 набула право власності на транспортний засіб «Infiniti QX30», 2018 року випуску, шасі № НОМЕР_1 , вартістю 1 141 380 гривень, що становить 647 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 01.01.2018 року. Відповідно до частини 2 статті 52 Закону у ОСОБА_1 виник обов`язок у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до положень статей 251 - 253 Цивільного кодексу України, строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Тобто, в ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані упродовж періоду з 00:00 год. 16.08.2018 року по 00:00 год. 26.08.2018 року.

26.08.2018 року в 00:00 год. ОСОБА_3 порушила порядок, передбачений частиною 2 статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно з приміткою до статті 172-6 КУпАП, суб`єктами правопорушень у цій статті є особи, які, відповідно до частин 1 та 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи депутатом Рівненської районної ради, Рівненської області, є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні особа, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнала, вказала, що їй не було відомо про те, що необхідно вносити зміни про майновий стан. Адміністративне стягнення покладає на розсуд суду.

Прокурор Бабич О.А. в судовому засіданні, доводячи обставини, які наведені в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, вказав на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що є підставою для притягнення її до відповідальності.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши наявні у матеріалах справи докази, приходить до наступного висновку.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення, не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 38 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що закриття провадження можливе за одночасної наявності таких умов:

- вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення;

- закінчення встановленого законом тримісячного строку, перебіг якого розпочинається з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

При вирішенні питання щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із закінченням на момент розгляду такої справи строків накладення адміністративного стягнення, визначених статтею 38 КУпАП, необхідно враховувати положення статті 6 Конституції України, згідно з якою органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.

Отже, суди при здійсненні правосуддя повинні діяти у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України, не втручаючись у діяльність інших гілок державної влади, зокрема діяльність адміністративних органів.

Пункт 7 частини 1 статті 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

Крім того, логічне тлумачення абзацу 1 статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох рішень в одній постанові про закриття провадження в справі свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини. А тому, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Отже, вина осіб, що притягуються до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, у яких провадження закривається.

Що стосується часу виявлення адміністративного правопорушення варто зазначити наступне.

В розділах IV і V КУпАП (глави 18-33) вказується, що провадження у справах про адміністративні правопорушення (проступки) починається без складання якого-небудь спеціального документа. Початковим моментом порушення справи можна вважати час, коли інформація (привід) про проступок надійшла до компетентного органу, стала відома компетентній посадовій особі.

З матеріалів справи вбачається, що інформація про виявлення факту можливого вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, стала відома 29 травня 2019 року, що підтверджується листом заступника прокурора області старшого радника юстиції О.Сидор № 05/3-361вих-19 від 28.05.2019 року.

Таким чином, днем виявлення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, виходячи із наявних в матеріалах справи доказів та даних, слід вважати 29 травня 2019 року.

Оскільки, днем виявлення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є 29 травня 2019 року, відтак суд приходить до висновку, що на момент розгляду адміністративної справи відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, закінчився трьохмісячний строк накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Відповідно до вимог п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього кодексу.

За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 38, 172-6, 247, 283-284 КУпАП, суд, -

постановив:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити, на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням строків притягнення порушника до адміністративної відповідальності.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд Рівненської області.

Суддя Рівненського міського суду С.В. Рогозін