Справа № 562/2715/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.09.2019 року суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області Чорний І.А., розглянувши матеріали, які надійшли зі Здолбунівського відділення поліції Острозького відділу поліції ГУ Національної поліції в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, приватного підприємця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР №216093 від 22.08.2019 року, вбачається, що 22.08.2019 року близько 11:30 год. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , вчинив конфліктну ситуацію з ОСОБА_2 , в ході якої ображав його нецензурною лайкою, шарпав за одяг, вдарив рукою по обличчю, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчинені вказаного правопорушення не визнав та пояснив, що вказані в протоколі про адміністративне правопорушення обставини не відповідають дійсності, оскільки він своїми діями не порушував громадський порядок та спокій громадян. Так, 22.08.2019 року у нього дійсно виник конфлікт з ОСОБА_2 , який прийшов до його приватної майстерні та почав робити незрозумілі зауваження на рахунок запаху фарби. Він попросив ОСОБА_2 вийти з приміщення цеху, на що останній відмовився та почав провокувати на конфлікт взявши його руками за комір. Щоб уникнути конфлікту він відштовхнув ОСОБА_2 від себе, останній впав, після чого вийшов з приміщення майстерні. Стверджує, що конфлікт виник не з його вини та він не ображав ОСОБА_2 нецензурною лайкою, при цьому повідомив, що з ОСОБА_2 у нього існують стійкі неприязні відносини. Вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Потерпілий ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснив, що 22.08.2019 року перебуваючи на території свого господарства відчув запах фарби з приміщення майстерні, у якій займається підприємницькою діяльністю ОСОБА_1 Він зайшов у приміщення цеху та попросив ОСОБА_1 щоб той вимкнув витяжку, після чого між ними виникла словесна суперечка, що переросла у конфліктну ситуацію, в ході якої ОСОБА_1 штовхав його та вдарив рукою по обличчю. Додатково зазначив, що з ОСОБА_1 у нього вже тривалий час існує конфліктна ситуація, оскільки столярна майстерня останнього знаходиться поряд із його домогосподарством, що створює для нього чималі незручності. Також ствердив, що у той день конфлікт мав місце лише між ним та ОСОБА_1 у приміщенні указаної приватної майстерні.

Пояснення потерпілого ОСОБА_2 повністю узгоджуються з поясненнями допитаного в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 щодо мотивів виниклого між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 конфлікту та обставин за яких мав місце такий конфлікт.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснив, що він був свідком конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який відбувався 22.08.2019 року в приміщенні столярної майстерні ОСОБА_1 , яка є його приватною власністю. Вказував на те, що ОСОБА_1 не виражався нецензурною лайкою. Також зазначив, що на вимогу ОСОБА_1 покинути майстерню, ОСОБА_2 не покинув приміщення, а навпаки почав штовхати та шарпати за одяг ОСОБА_1 .

Заслухавши в судовому засіданні пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого та свідків, вивчивши матеріали справи та дослідивши докази, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно з вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Хуліганські дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

За правовим висновком Верховного Суду України, сформульованим в рішенні від 04.10.2012 (справа № 5-17кс12), надано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснена відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник, зокрема, на ґрунті особистих стосунків та мав місце тривалий час. Дослідженими доказами по справі встановлено, що дії ОСОБА_1 , викликані особистими неприязними відносинами між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , були спрямовані проти ОСОБА_2 особисто, а не на порушення громадського порядку.

Такі встановлені у судовому засіданні обставини підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, образливого чіпляння до громадян, що б порушувало громадський порядок.

Крім того, обов`язковою ознакою дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме - громадське місце, разом з тим з пояснень ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , а також свідків вбачається, що події мали місце на території столярної майстерні, яка є приватною власністю ОСОБА_1 , що виключає в даному випадку таку обов`язкову ознаку дрібного хуліганства як публічність з ознакою явної неповаги до суспільства та порушення громадського порядку і спокою громадян.

Наведені вище обставини виключають наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 283, 284 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Здолбунівський районний суд Рівненської області протягом 10 /десяти/ днів з дня її винесення.

Суддя І.А.Чорний