ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1091/19 Справа № 206/4337/19 Суддя у 1-й інстанції - Грицаюк Н. М. Суддя у 2-й інстанції - Слоквенко Г. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2019 року м. Дніпро

24 вересня 2019 року суддя Судової палати у кримінальних справах Дніпровського апеляційного суду Слоквенко Г.П., у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпро розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 02 вересня 2019 року в справі про адміністративне правопорушення, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а саме 1 700 грн. (одна тисяча сімсот гривень), з конфіскацією зброї,

В С Т А Н О В И В :

Постановою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 02 вересня 2019 року ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а саме 1 700 грн. (одна тисяча сімсот гривень), з конфіскацією зброї.

Відповідно до протоколу серії АПР18 № 116204 від 03.08.2019 року о 19-45 год., ОСОБА_1 , перебуваючи на полюванні в Самарському районі селища Шевченко, Кримська затока здійснював постріли із мисливської рушниці 153 калібру 12 № НОМЕР_1 в прибережній зоні, де відпочивали люди.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції, а справу закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вважає, що постанова суду є незаконною та такою, що спростовується матеріалам та обставинам справи.

Зазначає, що про наявність постанови йому стало відомо 06 вересня 2019 року - під час ознайомлення з матеріалами справи.

Звертає увагу, що в протоколі про адміністративне правопорушення від 03 серпня 2019 року не зазначено, які саме чинні правила здійснення полювання ним були порушені та яким чином його дії суперечили відповідному установленому порядку.

При цьому вказує, що обставини викладені у протоколі та в постанові суду не відповідають обставинам справи.

В судове засідання суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 не з`явився, був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, а тому з метою своєчасного та належного розгляду справи у розумні строки, у відповідності до ч. 6 ст. 294 КУпАП, вважаю за можливе розглянути подану апеляційну скаргу без його участі.

Суд апеляційної інстанції, вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обгрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП визначено, що оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Перевіривши під час апеляційного розгляду матеріали справи та докази в їх сукупності, приходжу до переконання, що висновки судді місцевого суду про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 174 КУпАП, за наведених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин, не підтверджуються зібраними по справі доказами.

Як вбачається з матеріалів справи стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 116204 відповідно до якого 03.08.2019 року о 19-45 год., ОСОБА_1 , перебуваючи на полюванні в Самарському районі селища Шевченко, Кримська затока здійснював постріли із мисливської рушниці153 калібру 12 № НОМЕР_1 в прибережній зоні, де відпочивали люди, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 174 КУпАП.

Разом з тим, приймаючи рішення про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, суд не з`ясував, чи містить вчинене ним діяння склад правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП, та чи є особа винною у його вчиненні.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідальність передбачена ст. 174 КУпАП, настає за стрільбу з вогнепальної чи холодної метальної зброї, пристроїв для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії або пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів за секунду в населених пунктах і в не відведених для цього місцях, а також у відведених місцях з порушенням установленого порядку.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері громадського порядку та громадської безпеки.

Об`єктивна сторона правопорушення, полягає у стрільбі з вогнепальної чи холодної метальної зброї або пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів за секунду в населених пунктах і в не відведених для цього місцях, а також у відведених місцях з порушенням установленого порядку.

Об`єктивною стороною правопорушення є протиправне діяння у вигляді стрільби, під якою необхідно розуміти здійснення хоча б одного пострілу із зазначених у цій статті видів зброї.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його вчинення.

Згідно диспозиції вказаної статті, місцем вчинення адміністративного правопорушення може бути:

1) населений пункт, тобто частина комплексно заселеної території України, яка склалася внаслідок господарської та іншої суспільної діяльності, має сталий склад населення, власну назву та зареєстрована в порядку, передбаченому законом;

2) відведені для стрільби місця, де її здійснюють з порушенням встановленого порядку, зокрема стрільбища-комплекси, що складаються з декількох відкритих тирів; криті (закриті) тири з непробивними стінами і стелею, де поперечні і бокові перехвати не передбачені; напіввідкриті тири з куленепробивними стінами і поперечними перехватами зверху; відкриті ділянки місцевості, що мають кулеприйомні та бокові земляні вали й необхідні зони безпеки. Порушення стрільби можуть проявлятися у стрільбі з несправної зброї або при піднятому білому прапорці, не паралельно директрисі стрільбища, одночасно з різних видів зброї та положень тощо;

3) не відведені для стрільби місця (поза місцями розташування легальних тирів, стрільбищ тощо).

Винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які встановлюють об`єктивну істину у справі.

Разом з тим, в постанові не надано оцінку та не наведено аналізу досліджених судом доказів, та не вказано, яким чином вони спростовують позицію ОСОБА_1 та доводять наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП.

Дослідивши під час апеляційного розгляду матеріали справи про адміністративні правопорушення, вважаю, що суд дійшов помилкового висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Слід зазначити, що порядок здійснення полювання, в тому числі правила поводження з мисливською вогнепальною зброєю на полюванні, регламентується Положеннями про правила проведення полювань, поводження зі зброєю та порядок видачі ліцензій на добування мисливських тварин, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 549 від 17 жовтня 2011 року.

Серед іншого, відповідно до п. 1.5 зазначеного Положення, до початку полювання розпорядник полювання зобов`язаний зробити відмітку у контрольних картках усіх мисливців, які беруть участь у полюванні, про місце проведення полювання, строк полювання, вид тварин, дозволений до добування, та номер ліцензії на добування мисливських тварин.

Маючи в наявності діючу картку № 0647 на відстріл пернатої дичини, видану за наявності права полювання, 03 серпня 2019 року, о 19.45, ОСОБА_1 знаходився на території мисливського угіддя та діяв з неухильним додержанні вимог Розділу III Положення про правила проведення полювань, зокрема п.п. 3.5, 3.7, 3.10, З.16, 3.17 Положення, а саме, з дотриманням правил безпеки заряджання і розряджання зброї, в умовах повної видимості, не маючи в напрямку пострілу людей та домашніх тварин, а також не наближаючись із зарядженою рушницею до населеного пункту.

Разом з цим, відомості, щодо здійснення ОСОБА_1 пострілу саме з мисливської рушниці 153 калібру 12 № НОМЕР_1 , у постанові відсутні та належним чином не зазначені.

Зокрема, у матеріалах справи відсутній протокол огляду місця події, під час якого було б оглянуто рушницю з якої здійснено постріл, не встановлено місцезнаходження та не оглянуто стріляну гільзу, тощо. Огляду рушниці на предмет здійснення з неї пострілу у вказаний у протоколі час не було проведено.

Крім цього, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення взагалі відсутні відомості про те, якими саме діями та який порядок у вищевказаний час ОСОБА_1 було порушено.

Під час розгляду справи не встановлено фактичне місцезнаходження ОСОБА_1 , з якого ним нібито було вчинено правопорушення, натомість у постанові суду першої інстанції географічну місцевість зазначено лише приблизно та узагальнено. Таким чином, зміст постанови у справі про адміністративне правопорушення на думку суду апеляційної інстанції не відповідає вимогам ст. 283 КУпАП.

Таким чином, жодних відомостей про вчинення ОСОБА_1 відповідних протиправних дій не міститься в матеріалах адміністративної справи, а відтак ані вказаний протокол, ані рапорт працівника поліції, та як наслідок і протокол вилучення мисливської рушниці не є доказами вчинення ним правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП.

Також слід зазначити, що повідомлення в поліцію про нібито вчинення протиправних дій під час полювання, як це зазначено у рапорті, долученому до матеріалів справи відсутнє, жодні свідки у справі не опитувались; місцевість, на якій, за думкою уповноважених осіб, було вчинено правопорушення не оглядалось, а відповідні акти і протоколи про це не складались.

Отже протокол про адміністративне правопорушення за статтею 174 КпАП України не містить даних про здійснення стрільби з порушенням встановленого законом порядку, та даних про такі обов`язкові ознаки цього правопорушення як місце його вчинення та знаряддя.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року, та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини наголошує, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу правопорушення.

Оскільки суд належним чином не з`ясував всі обставини справи, які суттєво впливають на її результат, ретельно не перевірив достатності обсягу доказів наявних в матеріалах адміністративної справи, з точки зору їх достатності, та не дав їм належної юридичної оцінки, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям судом апеляційної інстанції нової постанови.

З огляду на викладене апеляційний суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого статтею 174 КпАП України. Відповідно постанову судді щодо ОСОБА_1 слід скасувати, а справу закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 02 вересня 2019 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.174 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн - скасувати.

Винести нову постанову, якою ОСОБА_1 визнати невинуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП та провадження по справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП - за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Повернути ОСОБА_1 належну йому мисливську рушницю 153 калібру 12 № НОМЕР_1 .

Постанова набирає законної сили негайно, остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду Г.П. Слоквенко