Справа № 355/1304/19
Провадження № 3/355/537/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2019 року суддя Баришівського районного суду Київської області

Литвиненко О.Л.,

за участю захисника Горбового В.А.

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Сектору соціального захисту прав дітей та сім`ї апарату виконавчого комітету Баришівської селищної ради

відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої по АДРЕСА_1

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 184 ч.5 КпАП України,

в с т а н о в и л а:

Із протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 не виконує рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини. ОСОБА_1 чинить перешкоди у спілкуванні своєї доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з її батьком, ОСОБА_3 відповідно до визначеного порядку (розпорядження Баришівської РДА від 14.03.2018 року №107), чим порушила ч. 5 ст. 184 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 вину не визнала.

Захисник Горбовий В.А. в судовому засіданні подав клопотання про закриття провадження у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.256 КпАП України, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

У відповідності до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з положеннями ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Положеннями ст. 280 КУпАП регламентовано, що суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В зазначеному протоколі вказано, що ОСОБА_1 порушила вимоги ч. 5 ст. 184 КУпАП, а саме: не виконує розпорядження органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини та не виконує розпорядження Баришівської РДА від 14.03.2018 року №107 .

За загальним правилом, протокол про адміністративне правопорушення - це відповідним чином оформлений уповноваженою особою процесуальний документ про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення, передбаченого КУпАП.

В заяві Свистільника ОСОБА_4 .Ю ОСОБА_5 від 08.08.2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 184 КУпАП відсутні відомості про дату, час та місце вчинення адміністративного провопорушення. Інші документи, які б підтвердили факт вчинення адміністративного правопорушення в матеріалах справи відсутні.

Зміст протоколу про адміністративне правопорушення визначений в ст. 256 КУпАП. Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначають: дату і місце його складення, посаду, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Як вбачається із змісту протоколу про адміністративне правопорушення, складеного завідуючою сектором соціального захисту дітей та сім`ї апарату виконавчого комітету Баришівської селищної ради Київської області 31 серпня 2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 184 КУпАП, не зазначено час та місце вчиненого адміністративного правопорушення, що позбавляє суд об`єктивно встановити істину по справі, оскільки жодних доказів на підтвердження своєї аргументації, суду не надано.

Згідно ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно положень закріплених в ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Особою, якою складено протокол та визначено в ньому період вчинення правопорушення від 31.08.2019 року, не враховано, що ЗУ №2475-VIII від 03.07.2018 р., яким визначено нову редакцію ст.184 КУпАП, яка до цього не містила частини 5, набув чинності 28.08.2018 року.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Інших доказів, які б засвідчувалаи факт невиконання рішення органу опіки та піклування щодо перешкодання у вихованні доньки рідній матері, суду не надано.

Не здобуто беззаперечних доказів вчинення ОСОБА_1 даного адміністративного правопорушення і під час розгляду справи всуді.

За таких обставин факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП, на думку суду, є недоведеним, так як відсутні будь-які докази невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини. Доказів щодо вини останньої суду надано не було.

Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (ч. 2 ст. 61); обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ч. 3 ст. 62); конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України (ч. 1 ст. 64).

На підставі вище викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку про недоведеність завідуючою сектором соціального захисту дітей та сім`ї апарату виконавчого комітету Баришівської селищної ради Київської області складу адміністративного правопорушення вчиненого ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 184 КУпАП, а тому провадження у справі за даною статтею підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 5 ст. 184 ст.ст. 247, 251, 280, 283, 284, 287, 289 КУпАП,

постановила:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про вчинення правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 184 КпАП України закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову судді може бути оскаржено протягом десяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської області.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути опротестовано прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Баришівського районного суду О. Л. Литвиненко