Справа№ 640/7193/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2019 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., за участю прокурора Разметаєва А.С., захисника Пантелея В.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріал про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 , за ч.2 ст.172-6 КУпАП, -

встановив:

05 квітня 2019р. до Київського районного суду м. Харкова надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення №288 від 03.04.2019р., ОСОБА_1 наказом №339-о від 30.03.2017 призначена на посаду головного державного ревізора-інспектора відділу обслуговування акцизних складів та податкових постів управління контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів ГУ ДФС у Харківській області, і відповідно до підпункту "в" п. 1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VII від 14.10.2014р. (далі: Закон №1700-VII), є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону. 19.12.2018р. ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину №1-930 від 19.12.2018р. набула право власності на Ѕ частку житлового будинку АДРЕСА_1 . На виконання вимог ч.1 ст. 45 Закону №1700-VII ОСОБА_2 . ОСОБА_3 оприлюднила на офіційному веб-сайті НАЗК щорічну декларацію за 2018р. особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, де у Розділі 3 визначила вартість набутого нею 19.12.2018р. майна у цілому у сумі 295418 грн. Однак, у встановлений ч.2 ст. 52 Закону №1700-VII десятиденний строк з моменту набуття права власності на Ѕ частку житлового будинку АДРЕСА_1 , вартість якого становить 147 709 грн., що перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017р., ОСОБА_1 не подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

ОСОБА_1 , про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, до судового засідання 23.04.2019р. не з`явилась, причину неявки не повідомила. 08.05.2019р. ОСОБА_1 заявила суду клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на необхідність укладення договору з захисником (а.с.82), у подальшому до судових засідань 24.06.2019р., 01.07.2019р., 03.07.2019р. ОСОБА_1 не з`явилась без поважних причин (а.с.100-101,112-113+л.д. відповідь медзакладу). 24.07.2019р. у судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що майна на суму що підлягає декларуванню не придбавала, спадщину після смерті матері, отримана безкоштовно за відсутності обов`язку оцінки, а вартість в декларації 295418 грн. вказала помилково за даними техпаспорту.

Захисник ОСОБА_4 просив провадження у справі закрити за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Прокурор ОСОБА_5 . ОСОБА_6 . обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, підтримав. Вважає, що вартість успадкованого будинку в будь-якому випадку перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017р., а посилання ОСОБА_1 на неможливість повідомлення про суттєві зміни за не проведення оцінки майна неспроможні, оскільки форма електронної декларації передбачає можливість зазначення майна невідомої вартості.

Дослідивши адміністративний матеріал, вислухавши думку прокурора, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, захисника, доходить наступного:

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно вимог ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП України при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, зокрема підлягають з`ясуванню питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Водночас рішення приймається на підставі доказів, долучених у суді й оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

В ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вказано, що стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування як джерело права.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини.

Зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

Об`єктивна сторона складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП полягає у неповідомленні або несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни у майновому стані. Разом з тим, диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

В свою чергу поняття «суттєвих змін у майновому стані суб`єкта декларування» визначено у ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», згідно якою саме за отримання доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, суб`єкт декларування у десятиденний строк з моменту такого отримання або придбання, зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Положеннями ст. 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001р. № 2658-III проведення оцінки майна обов`язкове у випадку, зокрема, оподаткування майна згідно з законом, крім випадків визначення розміру податку при спадкуванні власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою.

При тому, положеннями пп.174.2.1 п. 174.2 ст.174 Податкового кодексу України передбачено, що за нульовою ставкою оподатковуються об`єкти спадщини, що успадковується членами сім`ї спадкодавця першого та другого ступенів споріднення.

Як вбачається з матеріалів справи, 19.12.2018р. на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 19.12.2018р., посвідченого державним нотаріусом Четвертої ХДНК Козелько Т.М., ОСОБА_1 у порядку першої черги спадкування за законом після матері ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , набула право власності на Ѕ частку житлового будинку з частиною надвірних будівель за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно витягу у спадковому реєстрі вартість успадкованого ОСОБА_1 майна становить 0,01 грн. (а.с.119).

Таким чином, оцінка успадкованого ОСОБА_1 майна не передбачена Законом та фактично не проводилась, оскільки вона є спадкоємцем першої черги після матері. Натомість обов`язок суб`єкта декларування внести до декларації повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, передбачений ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції» виникає саме у випадку придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

З урахуванням викладеного, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

При тому доводи прокурора про наявність у ОСОБА_1 можливості задекларувати будинок без визначення його вартості, що вочевидь перевищуватиме 88.100грн., розцінюються судом критично. Так, законодавець у нормі, визначеній ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції», а відповідно і диспозиції ч.2 ст. 172-6 КУпАП, пов`язує суттєвість змін, що відбулись у матеріальному стані декларанта із певною сумою, а визначення вартості нерухомості відбувається у спосіб, передбачений законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» від 12.07. 2001р. № 2658-III.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 , за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: