Дата документу 23.08.2019 Справа № 554/7162/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

23 серпня 2019 року

Октябрський районний суд м. Полтави:

у складі головуючого судді - Микитенка В.М.,

з участю: секретаря - Різник А.В.,

прокурора - Колоса О.А.,

особи, що притягається до

адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

захисника - Карнарука А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що надійшла з Управління захисту економіки ДЗН НПУ, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтави, працюючого начальником Полтавського районного управління ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу №289 від 07.08.2019 року, ОСОБА_1 , будучи начальником начальником Полтавського районного управління ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, відповідно до пп. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону), примітки до ст.1726 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюєтеся дія Закону, в порушення ч. 2 ст.52 Закону, після продажу 11.07.2019 року своєї квартири за адресою: АДРЕСА_2 , вартістю 559000 грн. несвоєчасно, а саме 22.07.2019 року подав на сайт НАЗК повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнав, мотивуючи, що жодних намірів на приховування своїх доходів не мав. Зазначив, що був обізнаний про необхідність подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані протягом 10 днів із дня отримання доходу, що перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів, встановлених для працездатних осіб. Однак, вважав, що якщо останній день строку подання повідомлення припадає на вихідний день, то останнім днем строку є наступний робочий день. Відтак, з огляду на те, що останнім днем строку подання ним відповідного повідомлення було 21.07.2019 року неділя, тому він його подав у понеділок 22.07.2019 року, в першій половині дня. Між тим, протокол про адміністративне правопорушення щодо нього було складено лише 07.08.2019 року.

Захисник Карнарук А. ОСОБА_2 . просив закрити справу, мотивуючи відсутністю в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Прокурор просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи та оцінюючи зібрані докази, приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 2 ст. 7, ст. ст. 245, 280 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення. Суддя зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постанова суду, виходячи з вимог ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи та на достатніх доказах.

Згідно вимог ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини (надалі Конвенція) кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кадубец проти Словаччини» зазначено, що ст. 6 Конвенції гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку на підставі законно добутих доказів, незважаючи на те, що був вчинений адміністративний проступок, а не кримінальне діяння.

Враховуючи викладене, у справі про адміністративне правопорушення підлягає застосуванню положення ст. 62 Конституції України стосовно того, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, відповідно до ст. 61 Конституції України, юридична відповідальність має індивідуальний характер.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Частиною 2 ст. 176-2 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно з ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це НАЗК.

Визначення початку строку має велике практичне значення,оскільки від цього залежить як правильність обчислення строку, так і встановлення факту закінчення строку, що обумовлює ті чи інші юридичні наслідки, які настають у зв`язку з закінченням строку.

ЗУ «Про запобігання корупції» вочевидь не регламентує порядок обчислення початку перебігу строків, що породжує різні тлумачення з боку правоохоронних органів та є неприпустимим у правовій державі.

Між тим, якщо законодавець не конкретизує певних дефініцій, їх слід тлумачити через призму загальновідомих уявлень в суспільстві та загальних засад правового регулювання.

У зв`язку з чим необхідно звернутися до рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України», в якому визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід.

Загальнофілософським визначенням поняття «момент» є міра часу.

Юридично строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення (ст. 251 ЦК України).

Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами (ч. 1 ст. 252 ЦК України).

Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ч. 1 ст. 253 ЦК України).

Якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день (ч. 5 ст. 254 ЦК України).

Саме на таку правову визначеність щодо регулювання обчислення строків звертало увагу і Міністерство юстиції України у листі №10240-0-26-09-19 від 31.07.2009 року.

Крім того, згідно з п.2 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що склад правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисне діяння, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення суттєві зміни у майновому стані.

Судом установлено, що ОСОБА_1 з 05.09.2017 року призначено на посаду начальника Полтавського районного управління ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області та ним 11.07.2019 року продано свою квартиру за 559000 грн.

Необхідність подання ним повідомлень про суттєві зміни в майновому стані зумовлена проходженням ним державної служби.

З ніким не спростованих пояснень ОСОБА_1 убачається, що його електронний кабінет зареєстрований на службовому комп`ютері за місцем роботи, де також знаходиться відповідний електронний ключ доступу до нього.

Встановлений законом десятиденний строк з моменту отримання ОСОБА_1 доходу від продажу його квартири витік 21.07.2019 року, що припадає на неділю вихідний день, коли ОСОБА_1 також не працював і за цей день заробітної плати не отримував.

Наступного робочого дня, тобто у понеділок 22.07.2019 року ним одразу було подано відповідне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані на сайті НАЗК, що узгоджується із положеннями ч. 5 ст. 254 ЦК України, а відтак із засадами юридичної визначеності,як складової верховенстваправа.

Викладене свідчить про відсутність події та в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

За таких обставин, провадження в справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 8, 62, ст. ст. 9-11, 172-6,247, 279, 280, 283, 284, 287, 294 КУпАП, ст. ст. 1, 45, 52 Закону України «Про запобігання корупції», суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави особою, щодо якої винесено або її захисником протягом 10 днів з дня винесення.

Суддя В.М. Микитенко