ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/4989/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" серпня 2019 р. м. Київ

Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 287197 від 25.06.2019 складеного ДОП Дарницького УП ГУ НП у м.Києві старшим лейтенантом поліції Антонюк Р.А., вбачається, що 25.06.2019 близько о 11 год. 00 хв. за адресою: м.Київ, вул. Кошиця, 5-а, ОСОБА_1 в громадському місці плювалась в бік судді та громадянам, а також голосно кричала в приміщення суду, чим принижувала людську честь та гідність.

Протокол надійшов до суду 17.07.2019 та розподілений системою автоматизованого розподілу для розгляду на суддю Сирбул О.Ф. (а.с. 21), яка в свою чергу винесла постанову від 17.07.2019 про задоволення свого самовідводу (а.с. 22-23).17.07.2019 вищевказана справа була розподілена системою автоматизованого розподілу для розгляду на суддю Коренюк А.М. (а.с. 24), яка в свою чергу винесла постанову від 17.07.2019 про відмову у задоволенні заяви про самовідвід судді Сирбул О.Ф. (а.с. 25-27).Тому, 17.07.2019 вказана справа повернулась для розгляду судді Сирбул О.Ф., згідно протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду (а.с. 29). Проте, суддя Сирбул О.Ф. винесла постанову від 18.07.2019 яким задовольнила свій самовідвід (а.с. 31).18.07.2019 відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Заставенко М.О. та призначена для розгляду на 02.08.2019 року (а.с. 32).

25.07.2019 ОСОБА_1 ознайомилась з матеріалами справи крім відеозапису (а.с. 36).

26.07.2019 ОСОБА_1 через канцелярію суду подала заяву про те, що вона прийде 02.09.2019 в засідання оскільки отримала повістку на вказану дату, а в телефонограмі на 02.08.2019 записаний невірно її номер. (а.с. 37).

01.08.2019 ОСОБА_1 подала клопотання про відвід судді Заставенко М.О. від розгляду справи (а.с. 38) та клопотання в якому зазначила про порушення Верховною радою України імперативних приписів Основного закону (а.с. 39-41).

Постановою суду від 06.08.2019 у задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовлено. (а.с. 43-44).

Справа передана судді Заставенко М.О. для розгляду, та суддя призначила справу на 14.00 год. 16.08.2019.

Проте, ОСОБА_1 в засідання не прибула, причини своїх неявки суду не повідомила, хоча достовірно знала про дату час та місце проведення засідання, про що свідчить її підпис на зворотньому повідомленні про отримання повістки, крім того на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud2602/ була розміщена інформація про час дату та місце проведення засідання.

Враховуючи вищевикладене, суд розглянув справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши протокол серії АА №287198 від 25.06.2019 та додані до нього матеріали, оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно положень ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. № 2899-1У).

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Відповідно до заяви судді Дарницького районного суду м.Києва Комаревцевої Л.В., поданої начальнику Дарницького УП ГУ НП в м.Києві, 25.06.2019 під час розгляду цивільної справи за позовом ОСББ «Простір» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, невідомі особи, що знаходились в залі судового засідання, на початку судового засідання почали голосно кричати, на зауваження судді не реагували, документи на підтвердження особи не надали, одна особа стверджувала про необхідність надання суддею своїх повноважень, звертаючись до судді «особа в мантії».

Наведені обставини підтверджуються звукозаписом фіксації судового засідання від 25.06.2019 по цивільній справі за позовом ОСББ «Простір» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та письмовими поясненнями секретаря судового засідання.

Встановлені обставини свідчать про непідкорення осіб розпорядженням головуючого в судовому засіданні.

Згідно пояснень військовослужбовця Національної Гвардії України ОСОБА_2 , 25.06.2019 він був покликаний працівниками суду для охорони громадського порядку під час судового засідання судді Комаревцевої Л.В., оскільки відповідач по цивільній справі ОСОБА_1 поводила себе зухвало не поважаючи суд та його працівників, кричала в громадському місці під час судового засідання. Коли він прибув на місце події то вона продовжувала це робити при ньому. Тим самим висловлювала неповагу до суду. Коли приїхали поліцейські вона в грубій формі почала кричати в їх сторону не хотіла нічого чути та перебивала. Тим самим порушуючи громадський порядок та висловлюючи неповагу до суду, намагалась зірвати судове засідання.

З переглянутого суддею відеозапису з камер відеоспостережень із залу судового засідання 25.06.2019 в період часу з 10 год. 50 хв. до 11.35 хв. встановлено, перебування в залі судового засідання 4 осіб, які залишились в залі судового засідання після видалення судді із зали судового засідання о 11 год. 07 хв.

Суд не приймає до уваги відеозапис оскільки, що він не відображає відомостей про вчинення правопорушення.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення серії АА № 287197 від 25.06.2019 складений ДОП Дарницького УП ГУ НП у м.Києві старшим лейтенантом поліції Антонюк Р.А. не відповідає вищезазначеним вимогам КУпАП.

В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 в громадському місці плювалась в бік судді та громадянам, а також голосно кричала в приміщення суду, чим принижувала людську честь та гідність, однак у матеріалах справи немає пояснень громадян, котрі могли б підтвердити, що ОСОБА_1 вчинювала такі дії та пояснень ОСОБА_1 , відсутнє посилання на будь-яких свідків, а суд самостійно позбавлений можливості встановлювати та знаходити зазначених осіб.

Обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення складеного го відносно ОСОБА_1 нічим, не підтверджуються. Окрім заяви судді, пояснень секретаря судового засідання та військовослужбовця, інших даних матеріали адміністративного провадження не містять, а пояснення цих осіб не підтверджують обставини викладені в протоколі.

В даному випадку наявність самого по собі процесуального документу - протоколу про адміністративне правопорушення, складеного за відсутності доказів, не вказує на вчинення правопорушення з боку ОСОБА_1 .

У даній справі протокол, який є документом, що офіційно засвідчує факт неправомірних дій і є одним із основних джерел доказів, але суті правопорушення з`ясувати неможливо, оскільки не вказано якими діями було спричинено дрібне хуліганство, що в даному випадку посадовою особою поліції виконано не було.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Ст. 62 Конституції України закріплює принцип судочинства - презумпцію невинуватості, відповідно до якого особа, яка притягується до відповідальності може бути визнана винною і покараною лише за умови, якщо її вина буде доведена в передбаченому законом порядку і встановлена рішенням суду. Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування на особу, яка притягується до відповідальності. Усі сумніви щодо доведеності вини особи, тлумачаться на її користь, і оскільки переконливих доказів того, що ОСОБА_1 ображала осіб, в матеріалах справи відсутні, то всі сумніви щодо неї вирішуються на користь притягнутої особи.

На підставі викладеного, суд робить висновок про те, що вказані у протоколі про адміністративне правопорушення обставини, не знайшли свого підтвердження, а тому зробити висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не видається можливим, у зв`язку з чим провадження по справі щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП в її діях.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 251,252, 268,283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173 КУпАП - закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя М.О. Заставенко