Справа № 143/600/19
ПОСТАНОВА

Іменем України

30.07.2019 року м. Погребище

Погребищенський районний суд Вінницької області в складі:

головуючого - судді Марченко Л. В,

з участю секретаря Мельніченко Т. Б.,

захисника адвоката Любарського С.М.,

прокурора Гаврилюка Р.Ю.

розглянувши матеріали, які надійшли від Національної поліції України Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , одруженого, працюючого сільським головою Плисківської сільської ради Погребищенського району Вінницької області, ід.н. НОМЕР_1 , за ч.2 ст.172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

10.06.2019 з Національної поліції України Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки у Вінницькій області, надійшли адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП за не подання декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави аба місцевого самоврядування, а саме: е-декларації «Повідомлення про суттеві зміни в майновому стані».

В протоколі №135 від 05 червня 2019 зазначено, що ОСОБА_1 , будучи відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону) суб`єктом, на якого поширюються вимоги цього Закону, примітки до статті 172-6 КУпАП суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, несвоєчасно повідомив Національне агенство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, після придбання транспортного засобу легкового автомобіля марки «NISSAN QASHQAI» загальною вартістю 148803 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 , вину у вчиненому правопорушенні не визнав, пояснив, що 4.10.2018 він придбав вищевказаний автомобіль, однак несвоєчасно подав е-декларацію про суттеві зміни в майновому стані через те, що він був дуже завантаженим виконанням службових обов`язків та доглядом за своїм тестем ОСОБА_2 , оскільки він хворів на важку хворобу, а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. Також доповнив, що із законом він був ознайомлений, однак через те, що він доглядав за тестем, то не встиг вчасно повідомити Національне агенство про суттєві зміни у майновому стані та не мав умислу приховати інформацію про набуте ним майно. Просив провадження закрити.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвокат Любарський С. М. в судовому засіданні просив провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП. Крім того, доповнив, що відповідно до Закону, контроль та перевірка декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, належить до виключної компенції НАЗК, тому досудова перевірка по даній справі була проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі, та є підставою для закриття провадження по справі, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду № 814/886/17 від 11.04.2018.

Прокурор Гаврилюк Р.Ю. в судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, захисника, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 172-6 КУпАП, відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП суддя під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а в даному випадку про адміністративне корупційне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції» або, з огляду на час вчинення правопорушення чи розгляду в суді, Законом України «Про запобігання корупції»; чи є особа винною в його вчиненні, отже чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

При цьому, при розгляді справ цієї категорії слід керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції»,Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно з пунктом сьомим частини першої ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення, не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.

Частиною третьою ст.38 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що закриття провадження можливе за одночасної наявності таких умов:

- вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення;

- закінчення встановленого законом двомісячного строку, перебіг якого розпочинається з дня вчинення правопорушення (при триваючому правопорушенні не пізніш як через два місяці з дня його виявлення).

Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо повязано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку субєктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

При вирішенні питання щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у звязку із закінченням на момент розгляду такої справи строків накладення адміністративного стягнення, визначених статтею 38 КУпАП, необхідно враховувати положення статті 6 Конституції України, згідно з якою органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.

Отже, суди при здійсненні правосуддя повинні діяти у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України, не втручаючись у діяльність інших гілок державної влади, зокрема діяльність адміністративних органів.

Пункт 7 частини першої статті 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

Крім того, логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають зясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини.

Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, вина осіб, що притягуються до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, у яких провадження закривається.

Що передбачено узагальненим науково-консультативним висновком Науково-консультативної ради при Вищому адміністративному суді України від 07.11.2017.

З матеріалів справи вбачається, що протокол № 135 від 05 червня 2019 року про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією складений оперуповноваженим МВ № 4 УЗЕ у Вінницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ст. лейтенантом Орленком В.С., про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст. 172-6 КУпАП ( а.с. 1-8).

Всупереч п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

В той же час, усі обовязкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Згідно п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це субєкта декларування та спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до субєктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані субєктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції.

Посадові особи Департамент захисту економіки Національної поліції України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого субєкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Окрім того, відповідно до запиту № 997/39/101/02-2019 від 21.02.2019 про надання завірених належним чином копії документів, відносно голови Плисківської сільської ради Погребищенського району Вінницької області ОСОБА_1 , а саме: посадові обов`язки голови ради ОСОБА_1 , протокол 1 сесії 7 скликання Плисківської сільської ради с. Плисків Погребищенського району Вінницької області, управлінням захисту економіки у Вінницькій області ДЗЕ НП України, було виявлено факт не подання ОСОБА_1 декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави аба місцевого самоврядування, а саме: е-декларації «Повідомлення про суттеві зміни в майновому стані» (а.с. 16-17).

Відповідно до супровідного листа № 57 від 25.02.2019,управління захисту економіки у Вінницькій області ДЗЕ НП Україниотримало відповідь та документи на запит № 997/39/101/02-2019 від 21.02.2019 про надання інформації на ОСОБА_1 , 28.02.2019 ( а.с. 18).

Таким чином, спеціально уповноважений субєкт, який у межах своєї компетенції здійснює заходи щодо виявлення, припинення та розслідування корупційних правопорушень, станом на 28.02.2019 володів достатньою інформацією для висновку щодо вчинення особою адміністративного корупційного правопорушення.

Отже, факт не подання ОСОБА_1 , декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави аба місцевого самоврядування, а саме: е-декларації «Повідомлення про суттеві зміни в майновому стані» було виявлено безпосередньо 28 лютого 2019 року.

В той же час, протокол про адміністративне правопорушення № 135 відносно ОСОБА_1 , складено лише 05 червня 2019 року.

Суд вважає, що часом виявлення правопорушення слід вважати 28 лютого 2019 року, тобто час отримання управлінням захисту економіки у Вінницькій області ДЗЕ НП України відповідної інформації з Плисківської сільської ради Погребищенського району Вінницької області.

Відтак, оскільки на момент розгляду справи закінчився тримісячний строк накладення адміністративного стягнення за вчинене правопорушення, передбачений ст.38 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а тому справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП за не подання декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави аба місцевого самоврядування, а саме: е-декларації «Повідомлення про суттеві зміни в майновому стані» за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення слід закрити.

Керуючись ст. ст. 38, 283, 284 КУпАП,-

Постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП за не подання декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави аба місцевого самоврядування, а саме: е-декларації «Повідомлення про суттеві зміни в майновому стані» - закрити за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених частиною третьою ст. 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її проголошення.

Повний текст постанови виготовлено 30.07.2019.

Суддя