ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 33/818/1038/19 Суддя доповідач Чопенко Я.В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2019 року м. Харків

Суддя Харківського апеляційного суду Чопенко Я.В., розглянувши в судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Московського районного суду м. Харкова від 19 липня 2019 року, -

в с т а н о в и в:

Цією постановою

ОСОБА_1 , 1994 року народження, громадянин України, мешканецьм. Харкова,

- визнаний винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП та підданий адміністративному стягненню у виді штрафу у розмірі 10200 грн.з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 рік.

Також з ОСОБА_1 стягнуто судовий збір у розмірі 384,20 грн.

Суд встановив, що12.06.2019 року о 14.50 год. в м. Харкові, водій ОСОБА_1 керував автомобілем БАЗ - А079, д.н. НОМЕР_1 (автобус маршруту 266е) по вул. Героїв Праці, 56, з ознаками наркотичного сп`яніння (звужені зіниці ока, які не реагують на світло, сповільнений рух, почервоніння обличчя та очей). Водій пройшов огляд на стан наркотичного сп`яніння у лікаря нарколога в КЗОЗ «Обласний наркологічний диспансер», чим порушив п. 2.9а Правил дорожнього руху України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить судову постанову скасувати, вважаючи її винесеною з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, посилається на те, що суд порушив його право на захист та розглянув справу без його участі та без участі його захисника, а також вказує, що протокол про адміністративне правопорушення складався без його участі, що також є порушенням його прав.

Заслухавши пояснення захисника ОСОБА_1 - адвоката Богомолової З.М. на підтримку апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, між іншим, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Цю вимогу закону суд виконав не в повному обсязі.

Так, відповідно до вимог ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Також, аналізуючи вимоги ст. 256 КУпАП вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення повинен бути підписаний особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підпису протоколу, в ньому робиться запис про це.

Так, протокол про адміністративне правопорушення (а.с.1) складений інспектором поліції 20.06.2019 року, однак події, які ставляться у провину ОСОБА_1 , датовані 12.06.2019 року.

Тобто, протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 оформлений через вісім днів після події, яку йому вмінюють у провину.

Цей протокол не містить жодного власноручного підпису ОСОБА_1 .

До того ж, копія цього протоколу не була вручена під розпис ОСОБА_1 , про що свідчить наявна в матеріалах справи копія цього протоколу (а.с.2).

Свідчень про те, що ОСОБА_1 відмовився отримати цю копію протокол та матеріали справи не містять.

Крім того, в матеріалах справи відсутні будь які дані про те, чи викликався ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції для складання відносно нього протоколу та його підпису.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 має вищенаведені суттєві недоліки та розгляд цього протоколу без усунення цих недоліків є передчасним.

Також, відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи, справа може бути розглянута лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце та час розгляду справи і якщо від неї ненадійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до оскаржуваної постанови справа розглядалась без участі ОСОБА_1 та його захисника Богомолової З.М .

Однак, в матеріалах справи міститься заява захисника Богомолової З.М., в якій вона просить перенести розгляд справи, призначений на 19 липня 2019 року, у зв`язку із зайнятістю в іншому процесі іншого суду Харківської області (а.с.17).

Не зважаючи на наявність такої заяви та на те, що строк розгляду даної справи, в розумінні ст. 38 КУпАП, спливає лише 13.09.2019 року - суд першої інстанції розглянув справу без участі ОСОБА_1 та його захисника - адвоката Богомолової З.М. та прийняв рішення по суті справи.

За таких обставин ОСОБА_1 та його захисник - адвокат Богомолова З.М. були позбавлені можливості реалізувати в суді передбачені законом (ст. 268 КУпАП) права особи, що притягається до адміністративної відповідальності, зокрема права давати пояснення, надавати докази, заявляти клопотання, користуватися юридичною допомогою тощо. Це є порушенням не тільки процесуального закону, а й вимог Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, щодо забезпечення рівності та змагальності сторін, що випливає із практики Європейського Суду з прав людини (Рішення у справах «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року (заява № 7460/03),«Гурепка проти України» від 08 липня2010 року (заява № 38789/04) «Лучанінова проти України» від 09 вересня 2011 року (заява №16347/02) та ін.) Зокрема, у справі «Гурепка проти України», заявник за аналогічних обставин стверджував, що його було позбавлено можливості особисто брати участь у розгляді своєї справи. Суд у цій справі нагадував, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. Суд визнавщо у провадженнях в адміністративній справі щодо заявника не забезпечувалися важливі процедурні гарантії і що, враховуючи обставини справи, ці процедурні недоліки були достатньо серйозними, аби ставити під сумнів справедливість провадження, та констатував порушення пункту 1 статті 6 Конвенції.

Отже, матеріали справи містять недоліки та суттєві протиріччя, які судом першої інстанції залишені поза увагою.

У розумінні ст. 251 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є джерелом доказів у справі. Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення. Тому без усунення зазначених вище недоліків розгляд справи по суті є неможливим. З цих же підстав в стадії апеляційного розгляду не можуть бути перевірені доводи апелянта щодо відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.130 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Більш того, згідно ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому апеляційний суд керується положеннями п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 року зі змінами, внесеними Постановою Пленуму Верховного Суду України № 18 від 19.12.2008 року, де зазначено - «Визнати правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Строк, передбачений ст. 38 КУпАП, спливає 13.09.2019 року.

Між тим, апеляційна інстанція позбавлена можливості при розгляді апеляційної скарги усунути виявлені недоліки, а тому вважає за необхідне повернути матеріали для належного оформлення та доопрацювання, скасувавши судову постанову щодо визнання винним ОСОБА_1 , як винесену передчасно.

Керуючись ст. 294 КУпАП.

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Московського районного суду м. Харкова від 19 липня 2019 року щодо притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 130 КУпАП скасувати, а матеріали справи направити для усунення недоліків та протиріч до Департаменту патрульної поліції управління патрульної поліції в Харківській області через суд першої інстанції.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду Я.В. Чопенко