Провадження № 33/801/645/2019
Головуючий у суді 1-ї інстанції Шлапак Д. О.
Доповідач: Стадник І. М.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 серпня 2019 року м. Вінниця

Суддя Вінницького апеляційного суду Стадник І.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 26 червня 2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 21215 КпАП України

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 ,

встановив:

Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 26 червня 2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 21215 КпАП України та призначено йому адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян 1700 грн. з конфіскацією суми внеску на підтримку політичної партії, наданою з порушенням закону.

Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 384 грн 20 коп.

За змістом постанови Вінницького міського суду Вінницької області від 26 червня 2019 року ОСОБА_1 порушив встановлений законом порядок надання внеску на підтримку політичної партії, оскільки 14 листопада 2018 року вніс благодійний внесок на розвиток політичної партії «ВСЕУКРАЇНСЬКЕ ОБ`ЄДНАННЯ «БАТЬКІВЩИНА» у сумі 148 900 грн. маючи непогашений податковий борг в розмірі 1 474 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 21215 КпАП України.

Не погодившись із постановою суду першої інстанції особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 26 червня 2019 року, а провадження по справі закрити в зв`язку з відсутністю події і складу правопорушення.

Доводи апеляційної скарги полягають у тому, що про наявність податкового боргу він не знав, оскільки не повідомлявся органами ДФС України. Вважає також, що протокол про адміністративне правопорушення складений НАЗК, а постанова винесена судом з грубими порушеннями, оскільки зазначеними органами його не було повідомлено про складання протоколу та про розгляд справи у суді, чим позбавлено його можливості подати відповідні документи та пояснення. Звертає увагу на те, що на момент складення протоколу про адміністративне правопорушення зроблений ним внесок був йому повернений.

Одночасно до апеляційною скарги додано клопотання в якому порушується питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Підставами такого клопотання є те, що особа, щодо якої вирішено питання про притягнення до адміністративної відповідальності, не була обізнаною про винесення постанови, оскільки не повідомлявся про день слухання справи, а копію оскаржуваної постанови отримав 18 липня 2019 року.

Згідно статтею 289 КУпАП апеляційний суд має право поновити строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення в разі наявності поважних причин пропуску зазначеного строку з боку особи, яка оскаржує постанову суду першої інстанції.

Враховуючи те, що матеріали справи не містять даних, які б спростовували викладенні у клопотанні доводи, вважаю за необхідне визнати причини пропуску строку поважними та поновити строк на апеляційне оскарження постанови Вінницького міського суду від 26 червня 2019 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вимоги апеляційної скарги підтримав на умовах, викладених у ній, і просив задовольнити. Пояснив, що не знав про наявність в нього боргу, оскільки ніяких листів з ДФС не отримував. Коли вносив гроші на підтримку політичної партії, не знав, що в нього є заборгованість, так як податки сплачує бухгалтер, яка помилково зарахувала кошти на інший рахунок. Коли зателефонували з податкової і повідомили, що в нього є борг, одразу сплатив його.

Захисник - адвокат Титаренко М.М. просив постанову суду першої інстанції скасувати, а провадження в справі закрити у зв`язку з тим, що в ОСОБА_1 не було умислу на вчинення відповідного адміністративного правопорушення, так як він не був поінформований про наявність податкового боргу.

Представник НАЗК, повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, до апеляційного суду не з`явився, що відповідно до статті 294 КпАП України не перешкоджає апеляційному розглядові справи.

Перевіривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності та її захисника, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення з огляду на таке.

Відповідно до частини 7 статті 294 КпАП України апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Відповідно до вимог статей 245, 280 КпАП України, при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно з`ясовувати питання: чи було вчинено таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (стаття 9 КпАП України).

Як встановлено з матеріалів справи, 14 листопада 2018 року на розрахунковий рахунок політичної партії «ВСЕУКРАЇНСЬКЕ ОБ`ЄДНАННЯ «БАТЬКІВЩИНА» від ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) зроблено внесок у сумі 148 900,00 грн із порушенням встановленого законом порядку надання внеску на підтримку політичної партії, оскільки станом на зазначену дату в ОСОБА_1 обліковувався податковий борг на суму 1 474 грн.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 15 Закону України «Про політичні партії в Україні» (далі - Закон) не допускається здійснення внесків на підтримку політичної партії фізичними та юридичними особами, які мають непогашений податковий борг.

Стаття 21215 КУпАП передбачає відповідальність, зокрема, за порушення встановленого законом порядку надання або отримання внеску на підтримку політичної партії.

Відповідно до частини 2, пункту 1 частини 3, частини 4 статті 14 Закону України «Про політичні партії в Україні» (далі Закону), політичні партії є неприбутковими організаціями. Для здійснення своїх статутних завдань мають право володіти, користуватися та розпоряджатися рухомим і нерухомим майном, коштами, обладнанням, транспортом, набуття яких не забороняється законами України. Політичні партії можуть орендувати (мати на іншому праві користування) необхідне рухоме та нерухоме майно.

Надання матеріальної та фінансової підтримки політичним партіям здійснюється у формі внесків на підтримку партій.

Здійснення внесків на підтримку політичних партій фізичними та юридичними особами, які мають непогашений податковий борг не допускається (пункт 8 частини першої статті 15 Закону).

З огляду на викладене апеляційний суд вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 21215 КУпАП, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № 50-25/484 від 10 травня 2019 року, звітом політичної партії «ВСЕУКРАЇНСЬКЕ ОБ`ЄДНАННЯ «БАТЬКІВЩИНА», випискою з особового рахунку АТ «Мегабанк» про внесення ОСОБА_1 14 листопада 2018 року благодійного внеску на розвиток політичної партії в розмірі 148900 грн, листом Державної фіскальної служби від 25 лютого 2019 року про наявність у ОСОБА_1 податкового боргу в сумі 1474 грн станом на 14 листопада 2018 року, актом про проведення аналізу Звіту політичної партії «ВСЕУКРАЇНСЬКЕ ОБ`ЄДНАННЯ «БАТЬКІВЩИНА» про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру за ІV квартал 2018 року від 11 лютого 2019 року, висновком про результати аналізу Звіту політичної партії «ВСЕУКРАЇНСЬКЕ ОБ`ЄДНАННЯ «БАТЬКІВЩИНА» від 05 квітня 2019 року.

Посилання ОСОБА_1 про його необізнаність щодо наявності податкового боргу на момент здійснення внеску не заслуговують на увагу.

Так, головним управлінням ДФМ у Вінницькій області в листі №24097/9/02/02-32-50-07 від 13.08.2019 року повідомлено, що ОСОБА_1 в 2018 році був платником єдиного податку з фізичних осіб, нарахування якого здійснювалося на підставі статті 293 Податкового кодексу України. 20 серпня, 20 вересня, 20 жовтня та 20 листопада ним було пропущено своєчасну сплату податку, а тому 13.11.2018 року сформовано податкову вимогу №309292 на суму 1474 грн., яка платником самостійно погашена 19.12.2018 року та вважається відкликаною. Станом на 10 травня 2019 року боргу по єдиному податку з фізичних осіб відсутній, але наявна заборгованість по єдиному соціальному внеску в сумі 1973 грн.

Для кваліфікації дій особи за статтею 212-15 КпАП України у взаємозв`язку з п. 8 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про політичні партії» має значення наявність непогашеного податкового боргу в особи на момент внесення нею внеску на підтримку політичної партії. Конституцією України встановлено обов`язок зі сплати податків , а відповідно до Податкового кодексу України саме на платнику податків лежить обов`язок перераховувати відповідні суми податків. Відтак на думку суду перед внесенням внеску на підтримку політичної партії ОСОБА_1 мав би поцікавитися станом своїх справ, пересвідчитися в наявності в нього податкового боргу як умови правомірності внесення коштів на підтримку політичної партії.

Окрім того, твердження апелянта про те, що протокол складено за його відсутності і його не було повідомлено про виклик для участі в складанні протоколу, спростовується наявними в матеріалах справи доказами, зокрема: листами НАЗК щодо виклику ОСОБА_1 на 17.04.2019 та 10.05.2019 для складення протоколу та надання ним пояснень (а.с. 29-32), актом про неявку ОСОБА_1 до НАЗК (а.с. 33).

Так само є безпідставними посилання ОСОБА_1 на те, що на момент складення протоколу про адміністративне правопорушення (10.05.2019) був відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки ще 18 березня 2019 року Партією йому було повернено внесені кошти.

Склад правопорушення підтверджується фактом внесення ОСОБА_1 відповідного благодійного внеску для фінансування політичної партії. Повернення політичною партією внеску в зв`язку з тим, що НАЗК виявило, а партія визнала порушенням під час його внесення, не впливає на кваліфікацію дій ОСОБА_1 .

Таким чином, оцінюючи в сукупності наявні в справі докази, вважаю, що суд першої інстанції, з огляду на матеріали справи, обґрунтовано дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 21215 КпАП України.

Керуючись статтею 289, 294 КпАП України, -

постановив:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Вінницького міського суду Вінницької області від 26 червня 2019 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 26 червня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 21215 КпАП України - без змін.

Постанова судді апеляційного суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького апеляційного суду І.М. Стадник