Справа № 712/9325/19
Провадження № 3/712/2136/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі :

головуючого/судді Чечот А.А.

при секретарі Деркач А.І.

за участю прокурора Черниша Л.А.

розглянувши матеріали за фактом вчинення адміністративного корупційного правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент вчинення правопорушення працюючого ЧВП ГУ НП в Черкаській області, проживаючого: АДРЕСА_1 .

у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч.1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 19 від 09.07.2019 року, ОСОБА_1 з 17.10.2017 по 03.08.2018 перебував на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Черкаського ВП Головного управління Національної поліції в Черкаській області, будучи відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 № 1700-VII (далі по тексту - Закону), суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 45 Закону, несвоєчасно, без поважних причин, подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (надалі Декларація) перед звільненням, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 10 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону) правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У відповідності до п.п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону посадові та службові особи центрального органу виконавчої влади (Національної поліції України), який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Так, відповідно до наказу начальника ГУ НП в Черкаській області від 17.10.2015 № 277 о/с ОСОБА_1 призначений на посаду оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області та мав спеціальне звання рядовий поліції.

23.07.2018 ОСОБА_1 звернувся до керівництва ГУ НП в Черкаській області з рапортом про звільнення його зі служби в Національній поліції України за власним бажанням. На підставі вказаного рапорту, наказом начальника ГУ НП в Черкаській області від 03.08.2018 № 312 о/с ОСОБА_1 було звільнено з посади оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області та зі служби в Національній поліції України за п. 7 ч. 1 ст. 77 (за власним бажанням) Закону України «Про Національну поліцію».

Тобто, посада оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області відноситься до посад які займають відповідальне становище.

Частиною 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Згідно з пунктом 2 частини 1 роз`яснення Національного агентства з питань запобігання корупції щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 11.08.2016 № 3, декларація суб`єкта декларування, який припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подається не пізніше дня такого припинення.

Враховуючи, що відповідно до наказу начальника ГУ НП в Черкаській області від 03.08.2018 № 312 о/с ОСОБА_1 було звільнено з посади оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області та зі служби в Національній поліції України за п. 7 ч. 1 ст. 77 (за власним бажанням) Закону України «Про Національну поліцію», то необхідною датою подання ним вказаної вище декларації є 03.08.2018, а саме не пізніше дня припинення діяльності.

Також, управлінням кадрового забезпечення ГУ НП в Черкаській області було ознайомлено 31.07.2018 ОСОБА_1 під особистий підпис з вимогами ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» про необхідність подати декларацію перед звільненням та попереджений про те, що за несвоєчасне подання без поважних причин декларації передбачена адміністративна відповідальність відповідно до ст. 172-6 КУпАП, а за умисне неподання декларації кримінальна відповідальність згідно ст. 366-1 КК України.

Згідно з витягом із офіційного сайту «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_1 26.02.2018 було подано щорічну декларацію за 2017 рік, що свідчить про обізнаність ОСОБА_1 з вимогами Закону в частині фінансового контролю, але він не подав декларацію перед звільненням особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування до 03.08.2018 включно, а фактично подав 05.08.2018.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину за ст. 172-6 ч.1 КУпАП визнав, щиро розкаявся, просив суд суворо його не карати та пояснив, що дійсно несвоєчасно, а саме із запізненням на два дні, подав декларацію про доходи.

Прокурор вважає, що винність ОСОБА_1 підтверджується зібраними по справі доказами, в його діях вбачає склад адміністративного корупційного правопорушення, тому просить суд застосувати до порушника стягнення у вигляді штрафу.

Суд, вислухавши думку прокурора, правопорушника та дослідивши надані в судове засідання матеріали справи приходить до наступного.

Згідно з вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За змістом ст. 252-280 КпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 172-6 КУпАП, відповідальність настає за неподання та не своєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП підтверджується матеріалами справи, а саме:

-протоколом № 19 від 09.07.2019 року про вчинення до адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією;

-фотокопією сторінки публічної частини інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» сайту «public.nazk.gov.ua»;

-фотокопією публікації Декларації (перед звільненням), яку подав ОСОБА_1 05.08.2018 о 18:40 до інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» на сайті «public.nazk.gov.ua»;

-порядком формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування затверджений рішенням від 10.06.2016 № 3 НАЗК зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089;

-копією витягу з наказу ГУ НП в Черкаській області від 17.10.2017 № 277 о/с;

-копією витягу з наказу ГУ НП в Черкаській області від 03.08.2018 № 312 о/с;

-копією зобов`язання від 31.07.2018 про ознайомлення ОСОБА_1 з вимогами ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції»;

-копією довідки щодо проходження служби ОСОБА_1 ;

-поясненнями ОСОБА_1 ;

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 , будучи особою, на яку відповідно до п.п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» поширюється дія цього закону, не подав без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування перед звільненням, оскільки граничний термін подачі був 03.08.2018 року, а на момент складання протоколу декларація подана 05.08.2018 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Аналіз зібраних доказів свідчить про те, що вина ОСОБА_1 за ст. 172-6 ч.1 КУпАП доведена повністю.

Разом з тим, згідно ст. 33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступень її вини та майнового стану, обставини що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 22 КпАП України, при малозначності вчиненого правопорушення орган, уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

На підставі вищевикладеного а також враховуючи особу правопорушника, який вперше притягується до адміністративної відповідальності, характеризується позитивно, відношення правопорушника до вчиненого порушення а також характер вчиненого правопорушення, суд вважає за можливе відповідно до ст. 22 КУпАП, звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 22, 172-6 ч. 1, 248, 249, 251, 268, 283-285 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції»,-

ПОСТАНОВИВ :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 1 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ст. 172-6 ч.1 КпАП України за малозначністю, обмежившись усним зауваженням.

Провадження в справі закрити.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Головуючий: А.А.Чечот