Красилівський районний суд Хмельницької області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 677/986/19
П О С Т А Н О В А

24.06.2019 м.Красилів

Суддя Красилівського районного суду Хмельницької області Боголюбова Л.М. за участі секретаря судового засідання Коломієць Л.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , прокурора Войтова С.В., розглянувши матеріали справи, що надійшли від управління захисту економіки в Хмельницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та проживаючого в АДРЕСА_1 , депутата Антонінської селищної ради, за ч.1 ст.172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №216 від 28.05.2019 ОСОБА_1 , будучи депутатом Антонінської селищної ради VII скликання являючись відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, несвоєчасно, без поважних причин подав 12.05.2019 декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (надалі Декларація) за 2018 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 176-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення визнав та пояснив, що через зайнятість по роботі не подав вчасно декларацію про доходи.

Заслухавши особу яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , прокурора, вивчивши письмові докази у справі, суддя приходить до висновку про повну доведеність в діях особи складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, а саме несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

В розясненнях Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, зазначено, що субєктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», корупційне правопорушення - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Корупція - це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей.

Таким чином, за змістом ч.1 ст.172-6 КУпАП обовязковою ознакою субєктивної сторони неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані є вина особи у формі прямого чи непрямого умислу, а вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Судом встановлено, що відповідно до ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» особи зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 01 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством. Однак, як вбачається з даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування депутат Антонінської селищної ради VII скликання Козачук М ОСОБА_2 І. подав декларацію за 2018 рік лише 12.05.2019, тобто несвоєчасно.

Вина ОСОБА_1 належним чином підтверджена: протоколом про адміністративне правопорушення від 28.05.2019, в якому зокрема безпосередньо зафіксовано факт вчинення адміністративного правопорушення; копією самої декларації ОСОБА_1

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобовязаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину, а обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Пунктом 1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При накладенні на особу стягнення, суддя відповідно до вимог ст.ст.33-35 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, яке є необережним; особу правопорушника, який вперше притягується до адміністративної відповідальності, виключно позитивно характеризується по місцю проживання.

Обставиною, що помякшує відповідальність є щире розкаяння винної. Обставин, що обтяжують відповідальність суддею встановлено не було.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, з правопорушника стягується судовий збір на користь державного бюджету України, ставка якого становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (384.20 грн.).

Керуючись ч.1 ст.172-6, ст.ст. 283-285 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі пятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить - 850 грн. (вісімсот пятдесят грн.), який стягнути в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 384.20 грн.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Красилівський районний суд особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Л. М. Боголюбова