Справа № 459/923/19 Провадження № 3/459/404/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2019 р. суддя Червоноградського міського суду Львівської області Новосад М.Д., з участю секретаря судового засідання Сиванич У.М., прокурора Серьогінової Ю.І., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді матеріали, які надійшли від Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки у Львівській області Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, гірничого майстра Відокремленого підрозділу «Шахта «Межирічанська» Державного підприємства «Львіввугілля», проживаючого АДРЕСА_1,

за ст.172-6 ч.2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, займаючи посаду гірничого майстра Відокремленого підрозділу «Шахта «Межирічанська» Державного підприємства «Львіввугілля», відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» являючись суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язане з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив про суттєві зміни у майновому стані. Зокрема, відповідно до договору дарування 11.06.2018 року набув право власності на 4/5 частини квартири АДРЕСА_1 вартістю 108545,60 грн., що перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів (в редакції Закону на момент вчинення правопорушення), встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (88100 гривень).

Прокурор підтримав наведені у протоколі обставини, просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 свою вину у вчиненому заперечив. Суду пояснив, що не мав жодного умислу приховувати зміну свого матеріального становища, що виключає наявність в його діях складу даного адміністративного правопорушення. Крім того, вважає, що проведення досудової перевірки та протокол складений не уповноваженою на те особою, що згідно із вимогами закону здійснює НАЗК. Просить закрити провадження у справі.

Згідно із ст.68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

У підрахунку законодавчого порогу, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, сума становить 88100 гривень.

Як вбачається з копії договору дарування від 11.06.2018 року ОСОБА_1 набув право власності на 4/5 частин квартири по АДРЕСА_1 вартістю 108 545,60 грн., що перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів (в редакції Закону на момент вчинення правопорушення), встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 №3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на офіційному веб-сайті НАЗК.

Згідно із п.2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов'язкові для виконання нормативно-правові акти; ч.5 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів. Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях. Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Ураховуючи те, що вартість набутої ОСОБА_1 частини квартири перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів (в редакції Закону на момент вчинення правопорушення), встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (88100 гривень), у нього відповідно до вимог ч.2 ст.52 Закону № 1700-VII, виник обов'язок у десятиденний термін з моменту отримання такого доходу письмово повідомити НАЗК про суттєву зміну у майновому стані.

Тобто, упродовж періоду з 00:00 год. 12.06.2017 року по 23:59 год. 21.06.2017 року у ОСОБА_1 виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Однак, як вбачається з даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 не подав повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Його вина також підтверджується наступними доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією №273 від 20.03.2019 року; поясненнями ОСОБА_1 від від 07.03.2019 року; копією договору дарування 4/5 частин квартири від 11.06.2017 р.; витягом з Єдиного державного реєстру декларацій; копією декларації; копіями витягом з наказу, посадової інструкції, статутом.

Посилання ОСОБА_1 на те, що в його діях немає складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення та про те, що протокол про адміністративне правопорушення складений не уповноваженою особою, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Зокрема, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується такими формами вини як умисел або необережність. Твердження сторони захисту про те, що обов'язковою ознакою суб'єктивної сторони складу даного правопорушення є лише вина у формі умислу, не ґрунтується на нормах закону.

Тому посилання ОСОБА_1 на те, що умислу на вчинення правопорушення він не мав і не був обізнаний з необхідністю повідомлення про зміни у майновому стані в десятиденний строк, правового значення не мають.

Крім того, твердження ОСОБА_1 про те, що посадові особи Управління захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України не є уповноваженими органами на здійснення перевірки протиправності його дій і зібрані ними у справі докази є недопустимими, суперечать нормам закону і суд їх до уваги не бере.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 КУпАП протоколи про правопорушення, передбачені ст.172-6 КУпАП мають право складати уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції), до яких відносяться уповноважені особи управління захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Згідно із ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Отже докази зібрані у справі уповноваженою особою та відповідають критерію допустимості.

Протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 відповідає вимогам ст.256 КУпАП, є належним та допустимим доказом.

Обставини, які б виключали провадження в справі, відповідно до ст.247 КУпАП, відсутні.

Вважаю, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 ч.2 КУпАП, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, слід обрати адміністративне стягнення у виді штрафу.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) грн..

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державної судової адміністрації України (вул.Липська,18/5, м.Київ, 01601)судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп..

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом 10-ти днів з дня винесення постанови.

Суддя: М. Д. Новосад