Справа № 206/1108/19
Провадження № 3/206/484/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

28.03.2019року суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Малихіна В.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працюючого дорожнім робочим у "ТРАКЦІЯ ІНФРА", зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу серії ГП № 542460 від 09.02.2019 року, ОСОБА_1 09.02.2019 року о 20:40 год. за адресою: м. Дніпро, Самарський район, вул. Агнії Барто, 12, висловлювався в сторону гр. ОСОБА_2 нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину не визнав, при цьому суду показав, що того дня прийшов з роботи до дому, після чого до нього в квартиру прийшов сусід ОСОБА_2 та почав замахуватись на нього із топором. Просив суд провадження по справ закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Суд вислухавши поясненя ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, вважє, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження в справі слід закрити з наступних підстав.

Статтею 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об'єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до нього. Елементом суб'єктивної стророни дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом (ст. 7 КУпАП).

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 2 ст. 62 Конституції України встановлює, що ніхто не зобовязаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В підтвердження провини ОСОБА_1 до суду надано протокол у якому містяться одноосібні висновки інспектора УПП в Дніпропетровській області, письмові заява та пояснення ОСОБА_2, з яких вбачається, що саме він прийшов до квартири ОСОБА_1, після чого і сталась сварка.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Дії ОСОБА_1 інспектором кваліфіковані як вчинення дрібного хуліганства, однак даних про те, що він своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян в суді не встановлено, отже відсутній як об'єкт праворпорушення, так і суб'єктивна сторона.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В даному випадку суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 247, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, у зв'язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя В.В. Малихіна