ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №640/3953/19 Суддя 1-ї інстанції: Садовський К.С.
Провадження № 33/818/652/19
Категорія: ч.1 ст.172-6 КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.06.2019 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Цілюрик В.П., за участю особи відносно якої винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП ОСОБА_1 , прокурора Радіонова Семена Анатолійовича, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 11.04.2019 року у відношенні ОСОБА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою судді Київського районного суду м. Харкова від 11.04.2019 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого майстром централізованої служби КП «ХТМ», було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, та на нього було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн.

Судом першої інстанції було встановлено, що ОСОБА_1 , працюючи начальником дільниці аварійно-відновлювальних робіт Київської філії комунального підприємства «Харківські теплові мережі», будучи згідно з п.п. «а», п.2 ч.1, ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII (далі по тексту - Закон № 1700-VII) суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, в порушенні вимог ч.1 ст.45 Закону, несвоєчасно (а саме - 03.04.2018 року), без поважних причин подав Е-декларацію за 2017 рік, особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною 1 статті 172-6 КУпАП.

Не погодившись з таким рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову Київського районного суду м. Харкова від 11.04.2019 року скасувати, а провадження по справі закрити.

В апеляційній скарзі її автор вказує, що суд першої інстанції не прийняв до уваги його пояснення, відповідно до яких він не мав умислу на вчинення адміністративного правопорушення, та подав декларацію 30.03.2018 року, однак через технічні проблеми з електронним цифровим підписом вона не була подана, про що його повідомив 03.04.2018 року головний фахівець з питань запобігання та виявлення корупції КПК «ХТМ», та він подав її ще раз.

Наголосив, що днем виявлення правопорушення слід вважати дату фактичного отримання уповноваженої особи НАЗК повідомлення головного фахівця з питань запобігання корупції про несвоєчасне подання декларації, тобто 11.04.2018 року, а не дату початку відпрацювання працівниками УЗЕ в Харківській області повідомлення НАЗК та фактичного складання протоколу, а тому провадження підлягає закриттю на підставі п.7 ст.247 КУпАП.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , який підтримав вимоги апеляційної скарги, прокурора, який заперечував проти її задоволення, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вирішує апеляційну скарг в межах заявлених вимог та їх обґрунтувань, і вважає, що вона підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Суд першої інстанції встановив, що ОСОБА_1 будучи начальником дільниці аварійно-відновлюваних робіт Київської філії комунального підприємства «Харківські теплові мережі» згідно з п.п. «а», п.2 ч.1 ст. 3 Закону України № 1700-VII є суб`єктом відповідальності за порушення пов`язані з корупцією, та в порушення вимог ч.1 ст. 45 Закону України 1700-VII несвоєчасно подав без поважних на те причин щорічну декларацію за 2017 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-6 КУпАП. Вказані обставини апелянтом не спростовані.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією № 139 від 14.02.2019 року, датою вчинення адміністративного правопорушення визначено 03.04.2018 року (дату подання електронної декларації), а датою фактичного його виявлення - дата складання протоколу про адміністративне правопорушення, тобто 14.02.2012 року.

Апеляційний суд вважає висновок щодо дати виявлення адміністративного правопорушення хибним, оскільки матеріали справи містять інформацію, що головним фахівцем з питань запобігання та виявлення корупції Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» ОСОБА_2 було надіслано до НАЗК повідомлення № 52-1519 від 11.04.2019 року про несвоєчасне подання щорічної декларації за 2017 рік ОСОБА_1 . Вказане повідомлення із додатком до нього про послідовність дій ОСОБА_1 отримано НАЗК 18.05.2018 року та зареєстровано за номером ЗП-3200/18. ( а.с.12-15).

Відповідно до змісту вказаних документів, апеляційний суд вважає, що в них в достатньому об`ємі викладені обставини правопорушення, данні про особу та дату його вчинення. Крім того ці відомості містяться в загальнодоступній мережі.

Відповідно до вимог ст. 254 КУпАП, при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою. Тобто протокол складається тоді, коли посадова особа встановила усі необхідні складові адміністративного правопорушення.

Відповідно до чинного законодавства, при притягнення особи до адміністративної відповідальності повинні враховувати строки, передбачені ст. 38 КУпАП. Так адміністративне стягнення за вчинене правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушення, передбачені статтями 164-14, 212-15, 212-21 КУпАП, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції від 25.07.2016 року № 1019/29149, підставами для скасування протоколу про адміністративне правопорушення є вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Враховуючи викладене, підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення особою адміністративного правопорушення, а протокол є фіксацією вчиненого.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Строк накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією відраховується з моменту виявлення правопорушення з подальшою фіксацією останнього в протоколі, який складається не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

В той же час закон не забороняє розглядати справи, протокол відносно яких був складений й по-за межами 24 годин з моменту виявлення правопорушення ( ч.2 ст. 254 КУпАП). Ця вимога (скласти протокол на протязі доби) адресована органу (особі), яка його складає і покликана стимулювати в них внутрішню дисциплінованість, відповідність їх дій вимогам таких принципів провадження в справах про адміністративне правопорушення, я швидкість (оперативність) реагування на факт правопорушення та економічність адміністративного процесу.

Згідно аркуша справи 2 протокола про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 139 від 14.09.2019 року, він був складений в печатному вигляді о 15.00. В ньому вказано суть адміністративного правопорушення, та на його 8-й сторінці зазначено, що виявлено воно було в день його складання, і лише на 9-й сторінці містяться письмові пояснення ОСОБА_1 . Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що незважаючи на зміст пояснень останнього, особа, яка склала протокол № 139 встановила ще до проведення опитування ОСОБА_1 наявність підстав вважати, що ним було вчинено адміністративне правопорушення, і необхідно скласти відповідний протокол, що і було зроблено. Інших відомостей про намір працівників поліції або НАЗК відібрати пояснення у ОСОБА_1 ще до складання протоколу про адміністративне правопорушення матеріали справи не містять.

Крім того, як зазначено вище, на аркуші справи 12 міститься Повідомлення №52-1519 від 11.04.2018 року, яке отримано Національним агентством з питань запобігання корупції 18.05.2018 року, тобто вже на той час було відомо про факт та обставини вчинення ОСОБА_1 правопорушення.

Матеріали справи свідчать, що з вказаної дати, а саме з 18.05.2018 року по 14.02.2019 року, ніяких інших обставин, окрім тих, що були викладені у Повідомленні встановлено не було.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що вже станом на 18.05.2018 року відповідні державні органи, які уповноважені проводити перевірки та складати протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією мали необхідні відомості щодо прийняття рішення про необхідність складання протоколу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , і тому днем його виявлення слід вважати саме цю дату, а не дату фактичного складання протоколу № 139.

Частиною 3 ст. 38 КУпАП встановлено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Враховуючи наведене вище, те, що постанову у відношенні ОСОБА_1 , суддею суду першої інстанції було прийнято 11.04.2019 року, тобто поза межами строку, передбаченого ч. 3 ст. 38 КУпАП, вважаю що постанова судді Київського районного суду м. Харкова від 11.04.2019 року підлягає скасуванню, а провадження по справі закриттю на підставі положень п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 11.04.2019 року у відношенні ОСОБА_1 скасувати, а провадження у справі закрити у зв`язку з закінченням на момент її розгляду строків, передбачених ч.3 ст. 38 КУпАП.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду В.П. Цілюрик