Код суду 233 № 233/1525/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2019 року м.Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Орчелота А. В., за участю секретаря: Козловській К.Я., прокурорів: Рижкова Ю.Ю., Топаловій Г.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1, розглянув адміністративний матеріал, який надійшов з Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки ОСОБА_2 поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, який народився 05 червня 1954 року в м. Костянтинівка Донецької області, громадянин України, ІНФОРМАЦІЯ_1, є Депутатом Костянтинівської міської ради, пенсіонер за II-ю групою інвалідності, зареєстрований та мешкає за адресою: Донецька область, Костянтинівський район, с. Іллінівка, вул. Новоселовська, б. 6,

за скоєння адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

якому розяснено зміст ст.63 Конституції України та права згідно зі ст. 268 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 131 від 13.03.2019 року відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

За викладеним у протоколі вбачається, що ОСОБА_1, відповідно до рішення Костянтинівської міської ради №6/1-1 від 11.11.2010 року визнані повноваження як депутата Костянтинівської міської ради, і згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», він є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією.

Відповідно до ст.ст. 12, 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» з часу обрання депутатом на ОСОБА_1 поширюються вимоги про обмеження, пов'язані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування та проходження служби, зобов'язання дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, в тому числі встановленими Законом України «Про запобігання корупції».

Згідно зі ст. 68 Конституції України та Закону України «Про місцеве самоврядування» на посадових осіб місцевого самоврядування покладено обов'язок додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України.

Частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті ОСОБА_2 агентства.

Разом з тим, ОСОБА_1, порушуючи вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», будучи депутатом Костянтинівської міської ради, і згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, без поважних причин, не подав декларацію про суттєві зміни в майновому стані, а саме про отримання подарунка авто марки Mitsubishi ASX 2013 року випуску вартістю 275 167 грн. 57 копійок за договором дарування від 09.06.2017 року.

Згідно з офіційною відповіддю голови ОСОБА_2 агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_3 від 02.03.2017 № 93-05/4886/17 на запит Департаменту захисту економіки ОСОБА_2 поліції України, щодо роботи «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» дата публікації документів, вказана у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», співпадає з фактичною датою подання суб'єктами декларування документів до «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування».

Згідно відповіді з територіального сервісного центру №1443 регіонального сервісного центру МВС в Донецькій області ОСОБА_1 є власником авто марки Mitsubishi ASX 2013 року випуску з 13.06.2017 року по теперішній час.

Відповідно до інформації розміщеної в Єдиному державному реєстрі декларацій - офіційному сайті ОСОБА_2 агентства з питань запобігання корупції (https://рub1іс.nazk.gov.uа) депутат Костянтинівської міської ради 6 скликання ОСОБА_1 не подав декларацію про суттєві зміни в майновому стані, а саме про отримання у власність за договором дарування від 09.06.2017 року авто марки Mitsubishi ASX 2013 року випуску вартістю 275 167 грн. 57 копійок, але мав подати декларацію про суттєві зміни в майновому стані до 24.06.2017 року.

В своєму поясненні ОСОБА_1 пояснив, що на лікарняному та за межами території України не перебував та мав вільний доступ до мережі Інтернет.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП як несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Прокурор Топалова Г.В. в судовому засіданні вважала вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП доведеною матеріалами справи. Матеріали і докази зазначені в них зібрано у відповідності до вимог діючого законодавства, уповноваженою на те особою відповідного управління ОСОБА_2 поліції України, а тому просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накласти адміністративне стягнення, передбачене санкцією статті.

ОСОБА_1, в судовому засіданні пояснив, що на підставі договору дарування транспортного засобу від 09.06.2017 року він 13.06.2017 року зареєстрував за собою транспортний засіб Mitsubishi ASX 2013 року випуску, вартістю 275 167, 57 грн., за договором дарування від 09.06.2017 року. В той час йому не було відомо та, як депутата Костянтинівської міської ради не було, належним чином, проінформовано, що потрібно було подавати декларацію про суттєві зміни в майновому стані, був впевнений та, як розяснювалось йому та іншим депутатам, що декларація подається тільки один раз на рік, в якій вказується все майно, яким він володіє в звітний період. При подачі декларації за 2017 рік, він зазначив, що у нього у володінні є транспортний засіб Mitsubishi ASX 2013 року випуску зареєстрований - 13.06.2017 року вартістю - 275 167, 57 грн.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснила, що працює на посаді головного спеціаліста відділу юридичної, кадрової роботи, запобігання та протидії корупції Костянтинівської міської ради. Підтвердила свої письмові пояснення, надані нею раніше, які містяться в матеріалах справи. Додавши, що нею особисто не надавалось консультативної допомоги депутатам міської ради, що до дотримання вимог та обмежень передбачених Законом України «Про запобігання корупції», зокрема в період і продовж 2017 року.

В судовому засіданні було досліджено наступні письмові докази:

- Інформацію від 04.08.2018 року № 31/5-1442-2326 ТСЦ № 1442 Регіонального сервісного центру МВС в Донецькій області, відповідно до якого 13.06.2017 рок, на імя ОСОБА_1, зареєстрований транспортний засіб Mitsubishi ASX 1798,(2013), сірий, №двиг. 4В10LS3013, №куз. JMBXTGA3WEE702581, 320-перереєстрація на нового власника за договором дарування (центр 1443);

- Рішення Костянтинівської міської ради від 11.11.2010 року № 6/1-1 , відповідно до якого обрано міського голову та депутатів міської ради 6 скликання, за відомостями про результати виборів депутатів значиться ОСОБА_1;

- Витяг з протоколу вісімдесятої сесії міської ради 6 скликання від 23.11.2017 року, відповідно до якого секретар Костянтинівської міської ради ОСОБА_5 та начальник відділу з юридичної, кадрової роботи, запобігання та протидії корупції ОСОБА_6, нагадали присутнім депутатам про необхідність е-декларування та повідомили про вимоги та обмеження, передбачені Законом України « Про запобігання корупції», а також про наслідки його недотримання;

- Список зареєстрованих депутатів, щодо наявності на вісімдесятої сесії міської ради 6 скликання присутніх депутатів на 23.11.2017 року, відповідно до, якого ОСОБА_1 був присутнім;

- Витяг з протоколу вісімдесят першої сесії міської ради 6 скликання від 21.12.2017 року, відповідно до якого секретар Костянтинівської міської ради ОСОБА_5, нагадав присутнім депутатам, що з 01.01.2018 року почнеться е-декларування, яке триватиме до 01.04.2018 року;

- Список зареєстрованих депутатів, щодо наявності на вісімдесят першої сесії міської ради 6 скликання присутніх депутатів на 21.12.2017 року, відповідно до, якого ОСОБА_1 присутнім не був;

- Відповідно до інформації розміщеної в Єдиному державному реєстру декларацій офіційному сайті ОСОБА_2 агента з питань запобігання корупції депутат Костянтинівської міської ради 6 скликання ОСОБА_1, щорічну декларацію за 2017 рік подав 16.03.2018 року, в якій вказав транспортний засіб Mitsubishi ASX 2013 року, який належить йому та зазначена дата набуття 29.06.2017 року;

- Відповідно до щорічної декларації за 2016 рік ОСОБА_1, транспортний засіб Mitsubishi ASX 2013 року не вказано;

- Інформація від 29.09.2018 року № 31/5-1442-2914 ТСЦ № 1442 Регіонального сервісного центру МВС в Донецькій області, відповідно до якого транспортний засіб Mitsubishi ASX 1798,(2013), сірий, № двиг. 4В10LS3013 № куз. JMBXTGA3WEE702581, номерний знак НОМЕР_1, зареєстрований на імя ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, у ТСЦ 1443 РСЦ МВС у Донецькій області 13.06.2017 року;

- Інформація від 30.10.2018 року № 31/5-1443-3851 ТСЦ № 1443 Регіонального сервісного центру МВС в Донецькій області, відповідно до якого транспортний засіб Mitsubishi ASX 1798,(2013), сірий, № двиг. 4В10LS3013 № куз. JMBXTGA3WEE702581, номерний знак НОМЕР_1, зареєстрований на імя ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, на підстав договору дарування НМО629598 від 09.06.2017 року;

- Копія заяви ОСОБА_1 №120018431 від 13.06.2017 року подану до Начальника Центру 1443, щодо перереєстрації транспортного засобу Mitsubishi ASX - 2013 р.в. на нового власника за договором дарування.

- Копія договору дарування транспортного засобу від 09.06.2017 року, відповідно до якого ОСОБА_7 подарував ОСОБА_1 транспортний засіб Mitsubishi ASX 1798,(2013), сірий, № двиг. 4В10LS3013 № куз. JMBXTGA3WEE702581, номерний знак НОМЕР_1;

- Пояснення головного спеціаліста відділу з юридичної кадрової роботи запобігання та протидії корупції Костянтинівської міської ради ОСОБА_4, в якому вона зазначила, що з 15.04.2015 року по теперішній час працює на посаді головного спеціаліста відділу з юридичної кадрової роботи запобігання та протидії корупції Костянтинівської міської ради. До її посадових обов'язків входить: організація роботи відділу що до проведення заходів спрямованих на запобігання корупції та правопорушень пов'язаних з корупцією з працівниками служб відділів управлінь Костянтинівської міської ради, надання службам, відділам, управлінням Костянтинівської міської ради консультативної методичної допомоги з питань застосування антикорупційного законодавства. Додатково відділ надає консультативну допомогу депутатам міської ради, що до дотримання вимог та обмежень передбачених Законом України «Про запобігання корупції». На сесіях Костянтинівської міської ради наш відділ проводить постійну роботу, що до попередження депутатського корпусу про необхідність додержання вимог закону. На сесіях Костянтинівської міської ради, які проводились 23.11.2017 р., 21.12.2017 р., 25.01.2018 р., 01.03.2018р., 29.03.2018 депутатському корпусу доводились положення ЗУ «Про запобігання корупції», про що свідчать протоколи сесій. У складі депутатського корпусу Костянтинівської міської ради знаходиться депутат ОСОБА_1. який був присутній на сесіях № 80 від 23.11.2017 року, № 83 від 01.03.2018 року, та був попереджений про вимоги дотримання Закону України « Про запобігання корупції», що відображається в протоколах сесій;

- Відповідно до інформації розміщеної в Єдиному державному реєстру декларацій офіційному сайті ОСОБА_2 агента з питань запобігання корупції депутат Костянтинівської міської ради 6 скликання ОСОБА_1 не подав декларацію про суттєві зміни в майновому стані, а саме про отримання у власність за договором дарування від 09.06.2017року транспортний засіб Mitsubishi ASX 2013 року випуску вартістю 275 167, 57 гривень.

- ОСОБА_2 агентства з питань запобігання корупції на імя Голови ОСОБА_2 поліції України, щодо розяснень і повноважень на розслідування та складання протоколу по справам про корупційні адміністративні правопорушення.

Вислухавши прокурора, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, а також головного спеціаліста відділу з юридичної кадрової роботи запобігання та протидії корупції Костянтинівської міської ради, дослідивши зібрані докази, встановлено наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

З матеріалів справи вбачається, учасниками судового розгляду не спростовувалось та знайшло своє підтвердження, що ОСОБА_1 за договором дарування від 09.06.2017 року набув у власність транспортний засіб Mitsubishi ASX - 2013 року випуску вартістю 275 167, 57 гривень., який за його особистою заявою № 120018431 від 13.06.2017 року було зареєстровано нього.

За таких умов ОСОБА_1 повинен був у десятиденний строк з моменту придбання майна, тобто до 24.06.2017 року письмово повідомити НАЗК шляхом внесення повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Приймаючи рішення по справі суддя виходить з того, що одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст. 247, 280 КУпАП. При вирішенні таких справ суди мають також з'ясовувати крім іншого, мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам суд повинен дати належну оцінку.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства. Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КУпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Рішення ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України», визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи. Наведена правова позиція повністю кореспондується зі змістом ст. 62 Конституції України, за якою усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Водночас статтею 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неподання або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунку в установі банку - нерезидента або про суттєві зміни в майновому стані

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Під ознаками корупції згідно розділу 1 загальних положень ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визнається використання суб'єктом, на якого поширюється дія закону наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб.

Аналогічне трактування змісту та суті корупційних правопорушень міститься і в рішенні Конституційного Суду України від 06.10.10 року (справа № 1-27/2010 про корупційне правопорушення та введення в силу антикорупційних законів). Суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов'язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов'язків.

Як вже зазначалось, з матеріалів справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 вбачається, що останній за договором дарування від 09.06.2017 року набув у власність транспортний засіб Mitsubishi ASX - 2013 року випуску вартістю 275 167, 57 гривень., який за його особистою заявою № 120018431 від 13.06.2017 року було зареєстровано нього.

Вважаю, що вказана подія та обставини придбання майна у власність, встановлені в протоколі № 131 від 13.03.2019 року про корупційне правопорушення, ОСОБА_1 як особою, уповноваженою на виконання функцій держави та субєктом Закону України «Про запобігання корупції» ніяким чином не пов'язана з корупційною діяльністю та не підпадає під ознаки корупції, зважаючи на наведені тлумачення змісту цих правових понять. Подія дарування автомобіля не свідчить про використання ОСОБА_1А, наданих йому службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб чи інших аспектів корупційної діяльності , передбачених законом.

Аналізуючи доводи прокурора про наявність в діях ОСОБА_1 формальних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП в частині несвоєчасного подання відомостей до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, суддя вважає їх безпідставними та виходить з загального правового змісту положень Загальної частини діючого КУпАП.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне подання відомостей до НАЗК. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне її подання та мету такого поступку.

Суб'єктивна сторона правопорушень, пов'язаних з корупцією, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Умисною є форма вини, яка характеризується тим, що особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків та бажає настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставиться до їх настання чи свідомо допускає їх настання (непрямий умисел).

Необережна форма вини характеризується тим, що особа не усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, не передбачає можливість настання негативних наслідків, хоча могла і повинна була усвідомлювати та передбачати - недбалість, або коли особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків, але легковажно розраховує на ненастання таких наслідків - самовпевненість.

Таким чином, для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, суддя мав отримати докази того, що він усвідомлював суспільну небезпечність неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані, передбачав можливість настання негативних наслідків - неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави, та бажав настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання.

В той же час, з пояснень ОСОБА_1 вбачається та матеріалами справи підтверджується, що він був обізнаний з листопада 2017року (витяг з протоколу вісімдесятої сесії) та всіляко з 2016 року (відомості щодо декларування із сайту НАЗК) намагався дотриматись вимог Закону України «Про запобігання корупції», щодо розміщення в Єдиному державному реєстру декларацій на офіційному сайті ОСОБА_2 агента з питань запобігання корупції, як депутат Костянтинівської міської ради 6 скликання щорічних декларацій за 2016р., 2017 р. та 2018 р.. Де в щорічній декларації за 2017 рік, яку вчасно подав 16.03.2018 року, вказав транспортний засіб Mitsubishi ASX 2013 року, придбаний ним за договором дарування протягом 2017 року. Однак, враховуючи те, що був не належним чином проінформований про вимоги Закону в частині повідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, без жодного прямого умислу та не передбачаючи можливість настання негативних наслідків, не вніс завчасно, тобто до 24.06.2017 року, відомості про придбання у власність за договором дарування від 09.06.2017 року транспортного засобу Mitsubishi ASX - 2013 року випуску, який було зареєстровано на нього 13.06.2017 року. Про зазначене ОСОБА_1 не був повідомлений уповноваженою особою НАЗК та йому не надавався строк для можливості виконання вимог Закону.

Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов'язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Частина 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Викладені обставини свідчать про відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, і, відповідно, про відсутність в його діянні складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що є самостійною підставою для закриття провадження відносно нього на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Окрім того, в судовому засіданні встановлено та з матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно недотримання ОСОБА_1 вимог Закону України «Про запобігання корупції», проводилась виключно працівником Управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ ОСОБА_2 поліції України, який відбирав пояснення, робив запити, збирав докази, завіряв копії та складав протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління та інше.

Слід зазначити, що згідно з Положенням про Департамент захисту економіки ОСОБА_2 поліції України, затвердженого наказом ОСОБА_2 поліції України від 07.11.2015 № 81 покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 розділу 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі Порядку), затвердженого рішенням ОСОБА_2 агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» контроль здійснюється на засадах верховенства права, через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Реєстру.

Згідно з п. 1 розділу II Порядку «Відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю:

1)щодо своєчасності подання;

2)щодо правильності та повноти заповнення;

3) логічний та арифметичний контроль.

Згідно з п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент УЗЕ ОСОБА_2 поліції України не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці УЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноважений суб'єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Без сумніву, статтею 255 КУпАП передбачено право уповноважених на те посадових осіб органів внутрішніх справ (ОСОБА_2 поліції) складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.ст. 172-4 172-9. Статтею 251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, Закон України «Про запобігання корупції», який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією, тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (стаття 11 Закону).

Статтею 49 цього Закону встановлено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб'єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб'єкта про факт неподання декларації, і суб'єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об'єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб'єктом декларування.

Тобто, всі обов'язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності, а органи ОСОБА_2 поліції позбавлені контролюючої функції.

Такий висновок узгоджується з висновком Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 11.04.2018 року за касаційною скаргою на рішення Одеського апеляційного адміністративного суду від 29.11.2017 року у справі за позовом громадянина до Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити дії (справа № 814/886/17), де Суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону №1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Вищу раду правосуддя», Вища рада правосуддя є колегіальним, незалежним конституційним органом державної влади та суддівського врядування, який діє в Україні на постійній основі для забезпечення незалежності судової влади, її функціонування на засадах відповідальності, підзвітності перед суспільством, формування доброчесного та високопрофесійного корпусу суддів, додержання норм Конституції і законів України, а також професійної етики в діяльності суддів і прокурорів.

Тобто, одним із завдань Вищої ради правосуддя є забезпечення додержання в діяльності суддів норм Конституції і законів України. Досліджуючи питання забезпечення незалежності суддів та авторитету правосуддя ВРП в своєму рішенні від 17 липня 2018 року (справа №2297/0/15-18) зауважила, що «…за змістом функціональних обов'язків поліція належить до правоохоронних, а не контролюючих органів, її працівники здійснюють виключно оперативно-розшукові заходи. Вжиття превентивних поліцейських заходів урегульовано статтею 31 Закону України «Про Національну поліцію», при цьому проведення перевірок дотримання вимог антикорупційного законодавства цим Законом до таких заходів не віднесено.

Натомість в Україні діє ціла низка нормативно-правових актів у сфері запобігання та протидії корупції, а також контролю за надходженням коштів до державного бюджету та їх використання, які визначають як перелік суб'єктів контролю, так і їх повноваження щодо здійснення відповідних функцій. Зокрема, вжиття заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, контроль і перевірка декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, згідно зі статтею 11 Закону України «Про запобігання корупції» покладено на Національне агентство з питань запобігання корупції».

З огляду на викладене, на підставі аналізу вище зазначених нормативних актів, приходжу до висновку, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

Викладені обставини в сукупності свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, в зв'язку з чим провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись Конвенцією про захист прав і основоположних свобод, Конституцією України, Законом України «Про запобігання корупції», п.1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 283, 284, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне корупційне правопорушення відносно ОСОБА_1, який народився 05 червня 1954 року в м. Костянтинівка Донецької області, про притягнення до адміністративної відповідальності за 2 ст. 172-6 КУпАП, - закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: А.В. Орчелота