ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 623/1213/19 Головуючий І інстанції -
Провадження № 33/818/599/19 Бєссонова Т.Д.
Категорія: ст. 173 КУпАП Доповідач - Бездітко В.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2019 року Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ - Бездітко В.М.

за участю секретаря - Михайлюка А.В.

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

захисника - Шпіньової О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 26 березня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

15 березня 2019 року працівником поліції складено протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 039213 стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом серії АПР18 № 039213, 10 березня 2019 року близько 15-00 год. гр. ОСОБА_1 вчинив сварку з гр. ОСОБА_2 , в ході чого в бік останньої виражався брутальною лайкою, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, вищезазначена ситуація виникла за адресою: м. Ізюм, вул. Гоголя, 16.

Постановою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 26 березня 2019 року ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності.

Накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 51 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 384,20 грн.

Не погодившись з постановою суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в обґрунтування якої зазначає наступне.

Вважає, постанову суду першої інстанції незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Висновки суду не відповідають обставинам справи, ґрунтуються на односторонньому дослідженні доказів.

Посилається, що факт відсутності його вини підтверджується поясненнями свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7

Зазначає, що всі мешканці його будинку знають його як порядну, неконфліктну, чесну людину.

Просить скасувати постанову Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 26 березня 2019 року, провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративне правопорушення.

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору, апеляційний суд залишає без розгляду, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 288 КУпАП, особа яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Потерпіла ОСОБА_2 в призначене судове засідання не з`явилась, повідомлялась належним чином, відповідно до вимог ст. 277-2, ч. 5 ст. 294 КУпАП, клопотання про відкладення судового розгляду не заявляла, про причини неявки суд не повідомила.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 КУпАП неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

Виходячи з вищезазначеного та вимог ст. 294 КУпАП, щодо строків перегляду постанови, апеляційний суд приходить до висновку про розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутністю належним чином повідомленого ОСОБА_8

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , його захисника- адвоката Шпіньову О.М., які апеляційну скаргу підтримали, просили її задовольнити, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Ст. 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Ст. 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливі чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок передбачає - врегульовану правовими та соціальними нормами системи відносин, правила співдружності та взаємоповаги до оточуючих.

Обов`язковою ознакою правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП, є місце його скоєння, а саме громадське місце, тобто вулиці, зупинки, споруди, пляжі тощо.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Судовим розглядом встановлено, що 10 березня 2019 року, близько 15-00 год. у дворі будинку за адресою: м. Ізюм, вул . Гоголя, буд. 16 відбувалися збори ОСББ «Магнолія-16», під час яких ОСОБА_1 назвав ОСОБА_2 «трутнем».

В наслідок зазначених подій ОСОБА_2 звернулася з заявою до Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області.

Притягаючи ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності суд першої інстанції повно та всебічно встановив фактичні обставини правопорушення на підставі доказів наявних в матеріалах справи, досліджених в судовому засіданні, які оцінені судом першої інстанції в їх сукупності, у відповідності з вимогами ст. ст. 251, 252 КУпАП, що відображено у мотивувальній частині постанови суду та постановив рішення, яке відповідає вимогам ст. ст. 245, 280, 283 КУпАП.

Апеляційний суд, погоджується з висновками суду першої інстанції, але вважає доцільним змінити накладене адміністративне стягнення враховуючи наступне.

При апеляційному перегляді справи ОСОБА_1 пояснив, що 10 березня 2019 року мав місце конфлікт з гр. ОСОБА_9 , однак в її бік брутальною лайкою не виражався, не шарпав та не чіпляв її. Не заперечує, що зробив ОСОБА_9 зауваження назвав її «трутнем», оскільки остання не приймає участі в життєдіяльності їхнього будинку. Перебування в стані алкогольного сп`яніння категорично заперечує.

Згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Положення зазначеної статті відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для правопорушника, меті адміністративній відповідальності.

Він передбачає як індивідуальний підхід до застосування примусових заходів залежно від особистих якостей правопорушника та характеру і обставин вчинення проступку, так і можливість пом`якшення і навіть відмови держави від застосування заходів відповідальності, якщо її мета може бути досягнута іншим шляхом.

Апеляційний суд із урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, приймаючи до уваги, що перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння та виражання брутальною лайкою не знайшли свого об`єктивного підтвердження в розумінні вимог ст. 251 КУпАП. Однак вислів в бік ОСОБА_2 , що вона «трутень» був нею розцінений як образа. Суд приходить до висновку, що дане правопорушення не становить великої суспільної шкідливості, не завдало значних збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам, тому є малозначним.

З урахуванням вказаних обставин відносно ОСОБА_1 можливо застосувати положення ст. 22 КУпАП, з оголошенням йому усного зауваження, що буде відповідати меті адміністративного стягнення.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації або трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин передбачених ст. 247 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, апеляційний суд приходить до висновку про звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 22, 278, 280, 283, 284, 294, 295, 296 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 26 березня 2019 року змінити в частині накладення адміністративного стягнення.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду В.М. Бездітко