Справа № 200/5887/19
Номер провадження 3/200/2114/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року м. Покров

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого судді Томаш В.І., при секретарі Кубрак К.В., за участю прокурора Карпенко Р.І., правопорушника ОСОБА_1 , захисника адвоката Бублійник В.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро адміністративну справу, яка надійшла від Національної поліції України Департаменту захисту економіки управління захисту економіки в Дніпропетровській області про притягнення громадянина

ОСОБА_1 , уродженки ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровськ, громадянки України, працює: Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, головний державний ревізор інспектор відділу адміністрування майнових податків і зборів з фізичних осіб Шевченківського управління, яка зареєстрована та мешкає: АДРЕСА_1 ,

за скоєння адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП. Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 1049 від 27.03.2019 року, складеному оперуповноваженим управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Скляр С.О., відповідно до п. 9 ст. 1 закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного державного ревізора-інспектора відділу адміністрування податків та зборів з фізичних осіб та єдиного внеску території обслуговування ДПІ у Шевченківському районі м. Дніпра управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Дніпропетровській області, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону, не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання доходу у вигляді подарунку - нерухоме майно, на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

06.07.2017наказом ГУ ДФС у Дніпропетровській області № 688-0 «Про призначення», ОСОБА_1 було призначено на посаду головного державного ревізора-інспектора відділу адміністрування податків та зборів з фізичних осіб та єдиного внеску території обслуговування ДПІ у Шевченківському районі м. Дніпра управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Дніпропетровській області, перебуваючи на якій остання допустила правопорушення.

01.10.2018наказом ГУ ДФС у Дніпропетровській області № 681-0 «Про переведення», ОСОБА_1 було переведено на посаду головного державного ревізора - інспектора відділу адміністрування майнових податків і зборів з фізичних осіб Шевченківського управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

23.06.2003 року ОСОБА_1 було прийнято присягу державного службовця. Отже ОСОБА_1 , обіймаючи посаду головного державного ревізора - інспектора відділу адміністрування майнових податків і зборів з фізичних осіб Шевченківського управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області є державним службовцем, згідно п. п. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.

ОСОБА_1 26.07.2017 під підпис вручено попередження про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 12 Закону передбачено, що Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Згідно з рішенням № 2 Національного агентства з питань запобігання корупції «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» від 10.06.2016, зареєстрованим Міністерством юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088 із змінами згідно рішення Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18.08.2016 зареєстрованим Міністерством юстиції України від 19.08.2016 за № 1153/29283 така система розпочинає свою роботу в два етапи:

перший етап з 00 годин 00 хвилин 01.09.2016 для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування:

-щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01.09.2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці;

-декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01.09.2016 чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону України «Про запобігання корупції» відповідальне та особливо відповідальне становище.

другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Державна фіскальна служба України (ДФС), відповідно до Положення про Державну фіскальну службу України затвердженого постановою КМУ № 236 від 21 травня 2014 року, є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів.

Відповідно до положення «Про Головне управління ДФС у Дніпропетровській області», затвердженого Наказом ДФС № 202 від 27.03.2017, Головне управління ДФС у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної фіскальної служби України, який підпорядковується ДФС. Головне управління ДФС у Дніпропетровській області є органом доходів і зборів. ГУ ДФС може мати у своєму складі відокремлені структурні підрозділи перелік яких затверджується окремим наказом ДФС. ГУ ДФС є правонаступником усіх прав та обов`язків Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області. Основним завданням ГУ ДФС є забезпечення реалізації державної податкової політики та політики у сфері державної митної справи.

ГУ ДФС у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, Указами Президента України та Постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, наказами Мінфіну, що належить до компетенції ДФС, наказами ДФС, дорученнями голови ДФС, його першого заступника та заступників, іншими актами законодавства.

Частиною другою ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна, зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб- сайті Національного агентства.

Частиною 3 ст. 52 Закону №1700-УІІ передбачено, що порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» установлено у 2017 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб у розмірі з 1 січня 2017 року 1600 гривень.

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного державного ревізора - інспектора відділу адміністрування майнових податків і зборів з фізичних осіб Шевченківського управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області, відповідно ст. 1 Закону будучи суб`єктом декларування та згідно з підпунктом «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, 18.11.2017 знаходячись у приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Сидоревич В.А., отримала дохід у вигляді подарунку - нерухоме майно, а саме: отримала у власність, згідно договору дарування від 18.11.2017 № 1582, квартиру АДРЕСА_2 , вартістю 200 410, 00 грн. (двісті тисяч чотириста десять гривень, 00 копійок).

Отже ОСОБА_1 , після вчинення всіх дій щодо оформлення договору дарування та набуття права власності на нерухоме майно загальною вартістю двісті тисяч чотириста десять гривень 00 копійок достовірно була обізнана про вартість отриманого доходу у вигляді подарунку - нерухомого майна. Тобто у ОСОБА_1 як суб`єкта декларування, відбулись суттєві зміни у майновому стані у зв`язку з набуттям права власності на нерухоме майно.

Згідно офіційної відповіді голови Національного агентства з питань запобігання корупції Корчак Н.М. від 02.03.2017 № 03-05/4886/17 на запит Департаменту захисту економіки Національної поліції України щодо роботи «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» дата публікації документів, вказана у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» співпадає з фактичною датою подання суб`єктами декларування документів до «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування».

Відповідно до результатів пошуку у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https://public.nazk.gov.ua/search), здійсненому 28.02.2019, встановлено, що ОСОБА_1 не повідомила про суттєві зміни в майновому стані, що відбулись 18.11.2017.

Таким чином, всупереч вимогам ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який був затверджений рішенням Національного агентства № 2 від 10.06.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), ОСОБА_1 у десятиденний строк з 18.11.2017, коли їй достовірно стало відомо про суттєву зміну свого майнового стану - отримання доходу у вигляді подарунку - нерухомого майна на суму 200 410, 00 грн. (двісті тисяч чотириста десять гривень, 00 копійок), що перевищувало 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, не виконала обов`язок щодо вчинення активних дій, спрямованих на письмове повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про вищевказану суттєву зміну у майновому стані шляхом заповнення та подачі відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Вказаними діями головний державний ревізор - інспектор відділу адміністрування майнових податків і зборів з фізичних осіб Шевченківського управління ТУ ДФС у Дніпропетровській Кузьміна ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення - неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, є місце роботи ОСОБА_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . При цьому, визначаючи місце вчинення даного виду адміністративного правопорушення, слід виходити з того, що вимогу фінансового контролю щодо подання повідомлення до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані особа має можливість виконати у будь-якому зручному для нього місці та у зручний для нього час, маючи відповідну технічну можливість доступу до використання ресурсу інтернет-мережі, офіційного веб-сайту НАЗК. Крім того, не подання повідомлення до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані свідчить про вчинення правопорушення шляхом бездіяльності (не вчинення дій щодо своєчасного подання повідомлення).

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є 29.11.2017, тобто наступний день, коли у ОСОБА_1 порушились межі десятиденного строку з моменту настання суттєвих змін у майновому стані.

Датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу.

Потерпілий у адміністративній справі відсутній.

Матеріальну шкоду правопорушенням не заподіяно.

Першочерговою справою держави та загальними засадами протидії корупції є запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, отже таке правопорушення не може бути визнане, як малозначне.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад вказаного правопорушення є формальним, тобто таким, який не передбачає наслідків як обов`язкового елементу об`єктивної сторони, в той час як обов`язковим елементом об`єктивної сторони формального складу завжди є діяння.

Отже, відсутність суспільної шкоди від адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, так само як і відсутність шкідливих наслідків від нього не є тими необхідними та достатніми підставами для застосування вимог статті 22 КУпАП.

Незалежно від виду суб`єкту та його службової діяльності, рангу та інших характеристик, його обов`язком є діяти лише в рамках закону (дозволено роботи тільки те, що дозволено законом статті 6 Конституції України).

Об`єктивна сторона статті 172-6 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо вимог фінансового контролю: неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

З системного аналізу норм КУпАП встановлено, що його завдання полягає у встановленні винних і забезпеченні правильного застосування законодавства з тим, щоб до кожного правопорушника були застосовані справедливі заходи адміністративного примусу.

Факт правопорушення підтверджується:

-пояснення ОСОБА_1 ;

-копія договіру-дарування № 1582.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнала та надала до суду письмові пояснення, відповідно до яких просить суд звільнити її від адміністративної відповідальності за ст. 38 КУпАП.

Захисник адвокат Бублейник В.А. в судовому засіданні підтримав доводи ОСОБА_1 , викладені в судовому засіданні та зазначив про те, що декларацію за 2017 рік, в якій відображена інформація про суттєву зміну свого майнового стану ОСОБА_1 подала 12 березня 2018 року, що є початком строку притягнення до адміністративної відповідальності, який закінчився 12 червня 2018 року, а тому є підстави для звільнення останньої від адміністративної

В судовому засіданні прокурор просить визнати ОСОБА_1 винною у вчинені корупційного правопорушення та призначити їй покарання у виді штрафу в розмірі 1700 грн..

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, захисника адвоката Бублейник В.А., прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172 6 ч. 2 КУпАП.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом, який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до ст.251КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252КУпАП орган (посадова особа)оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 129 Конституції України, суди здійснюють правосуддя на основі Конституції законів України та на засадах верховенства права. Частиною 1 ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016р. № 1402-VIII встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Згідно частинам 1, 3 ст. 7 вказаного Закону, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом; доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

З урахуванням засад правосуддя та принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, суд вважає обґрунтованим застосування в даному випадку положень ст. 62 Конституції України, відповідно до ч. 3 якої, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 172 - 6 ч. 2 КУпАП, відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 дійсно є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172 6 ч. 2 КУпАП, обставин, які виключають адміністративну відповідальність, передбачених ст. 247 КУпАП судом не встановлено.

Згідно ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї етапі. Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Суд вважає, що датою виявлення адміністративного правопорушення є дата складання адміністративного протоколу.

Положеннями статті 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясовується, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, суди зобов`язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди керуються Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції», Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, суд враховує об`єктивні та суб`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення.

При дослідженні матеріалів справи в судовому засіданні встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення та прокурором у судовому засіданні наведено обґрунтування та докази на підтвердження складу даного правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суди покладається обов`язок здійснювати неупереджений розгляд та ухвалювати обґрунтовані рішення.

При призначенні ОСОБА_1 покарання суд враховує обставини, передбачені ст. ст. 33, 34 КУпАП та вважає за необхідне призначити їй покарання у вигляді мінімального штрафу, передбаченого ст. 172 6 ч. 2 КУпАП..

Суд дає критичну оцінку доводам ОСОБА_1 та її захисника, викладених ними в письмових поясненнях та в судовому засіданні щодо звільнення від відповідальності за ст. 38 КУпАП, оскільки вони є безпідставними та спростовуються поясненнями прокурора, наданими письмовими доказами, матеріалами справи в їх сукупності.

При визначенні виду і розміру стягнення, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, до адміністративної відповідальності притягується вперше, ступінь її вини та обставини, які пом`якшують або обтяжують її відповідальність, яких в ході судового розгляду справи не виявлено, суд вважає за необхідне накласти на правопорушника адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 100 розмірів неоподатковуваного доходу громадян у дохід держави, оскільки застосування саме такого стягнення буде достатнім для її виправлення і попередить нові правопорушення.

Згідно з положенням ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку покладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 38, 172-6, 247, 256, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в сумі 1700 (однієї тисячі сімсот ) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 384,2 грн..

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова не набрала законної сили.

Суддя Бабушкінського

районного суду В.І. Томаш