Справа № 234/4608/19
Провадження № 3/234/1196/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2019 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Чернобай А.О.,

секретар судового засідання Вербовецька Д.В.,

за участю прокурора Остапенко А.А.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1,

захисника ОСОБА_2,

розглянувши матеріали, що надійшли з Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка народилася у м. Донецьк, РНОКПП НОМЕР_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, працює заступником начальника відділу з питань нотаріату Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, не одружена, проживає за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3 - 34,

якій розяснено право на відвід, ст. 63 Конституції України, права та обвязки, передбачені ст. 268 КУпАП,-

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з протоколу № 132 про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією від 14.03.2019 року, який складений старшим оперуповноваженим міжрайонним відділом № 5 (м. Словянськ) Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_3, ОСОБА_4 вчинила адміністративне правопорушення за наступних обставин.

Згідно наказу № 171а/1 від 16.02.2015 року Головного територіального управління юстиції у Донецькій області ОСОБА_1 було переведено на посаду провідного спеціаліста відділу нотаріату Головного територіального управління юстиції у Донецькій області з присвоєнням 11 рангу 6 категорії посад державного службовця.

Відповідно до п.п. «в» п. 1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є субєктом, на яку поширюється дія цього Закону як посадову особу юридичної особи публічного права, та є відповідальною за вчинення правопорушення повязаного з корупцією.

Частиною 1 статі 45 Закону України "Про запобігання корупції", передбачено, що особи, зазначені у п. 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб - сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Верховною Радою України 3 березня 2017 року прийнято Закон України № 1975-VIII "Про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей фінансового контролю окремих категорій посадових осіб", який набрав чинності 30 березня 2017 року, відповідно до якого продовжено до 1 травня 2017 року строк подання щорічної декларації для осіб, які відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" подають таку декларацію вперше".

Згідно п. 2 Розділу ХІІІ Закону України "Про запобігання корупції" до початку роботи системи подання та оприлюднення відповідно до цього Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, суб'єкти декларування подають декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру в порядку встановленому Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції". Зазначені декларації підлягають оприлюдненню в порядку, встановленому Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції". Про початок роботи системи подання та оприлюднення відповідно до цього Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймається рішення Національного агентства з питань запобігання корупції.

Крім цього, зазначена у пункті 1, 2 цього рішення декларація (повідомлення) подається згідно із Законом шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до інформації, розміщеної в Єдиному державному реєстрі декларацій офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https:/.nazk.gov.ua), провідний спеціаліст відділу нотаріату ГТУЮ у Донецькій області ОСОБА_1, несвоєчасно подала щорічну декларацію, як державний службовець, за 2017 рік, без поважних причин а саме: 03.04.2018 року о 16 год. 01 хв.

Факт щодо несвоєчасного подання декларації на якого поширюється дія цього Закону як державного службовця, та є відповідальним за вчинення правопорушення повязаного з корупцією ОСОБА_1, підтверджується повідомленням Національного агентства з питань запобігання корупції від 13.08.2018 за № 44-01/34610/18.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або повязаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються, у тому числі, до адміністративної відповідальності.

Таким чином, провідний спеціаліст відділу нотаріату ГТУЮ у Донецькій області ОСОБА_1 була ознайомлена з вимогами Законів України «Про запобігання корупції», знаходилася на території України, не перебувала на лікарняному або у відпустці, тобто мала фізичну можливість своєчасно, як державний службовець до 01.04.2018 подати щорічну декларацію яка охоплює попередній рік, але у звязку з особистої зухвалості, безвідповідальності та без поважних причин, нею не було подано декларацію у встановлений термін до 01.04.2018 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або повязаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються, у тому числі, до адміністративної відповідальності.

Таким чином, вказаними діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП не визнала та суду пояснила, що вона продовжила строк дії електронного цифрового підпису з 23.03.2018 року по 23.03.2019 рік. За допомогою Акредитованого центру сертифікації ключів органів юстиції України було перевірено електронний цифровий підпис. Результатом перевірки було наступне повідомлення:"Підпис накладено успішно, цілісність даних підтверджено". Також нею була створена персональна електронна поштова скринька. Крім того, нею була відправлена велика кількість електронних листів у службу технічної підтримки з її поштової скриньки, а також з особистої сторінки у соціальній мережі Facebook. Також вона неодноразово намагалася додзвонитися по телефону технічної допомоги з питань заповнення е-декларацій, який розміщений на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, але марно. Крім того, у березні місяці вона неодноразово була у відрядженнях. Вважає, в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки декларацію подала з порушенням строків неумисно, а внаслідок технічних проблем, які не залежали від неї.

Захисник ОСОБА_2 у судовому засіданні просив закрити справу про адміністративне правопорушення у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки відсутній умисел на вчинення адміністративного правопорушення. Декларація була подана несвоєчасно з причин, що не залежали від ОСОБА_1 ОСОБА_1 було протягом тривалого часу виконано комплекс дій, що були направлені на досягнення цілі у вигляді подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Крім того, вважає, що протокол складений не уповноваженим на складання протоколу, пов'язаного з корупцією, органом. Просив винести постанову про закриття справи у зв'язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 - 6 КУпАП.

Прокурор у судовому засіданні пояснив, що зібраними доказами по справі підтверджується вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП. Просив визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та накласти адміністративне стягнення в межах санкції статті.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, захисника, прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання законності.

Згідно ст.ст. 245, 280 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи і вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, фактичні дані, що стосуються справи, зокрема наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні, інші обставини, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими документами.

Відповідно до ст. 9 ч. 1 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За правилами ст. ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172-6 КУпАП несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування - тягне за собою накладення штрафу від пятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, є правопорушенням, пов'язаним з корупцією.

Частиною 1 статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до п.п. «в» п. 1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктом, на яку поширюється дія цього Закону є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно наказу № 171а/1 від 16.02.2015 року Головного територіального управління юстиції у Донецькій області ОСОБА_1 було переведено на посаду провідного спеціаліста відділу нотаріату Головного територіального управління юстиції у Донецькій області з присвоєнням 11 рангу 6 категорії посад державного службовця.

Таким чином, займана ОСОБА_1 посада відноситься до субєктів, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та вона є відповідальною за вчинення правопорушення повязаного з корупцією.

Частиною 1 статі 45 Закону України "Про запобігання корупції", передбачено, що особи, зазначені у п. 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб - сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані, визначаються Національним агентством.

В судовому засіданні встановлено, що згідно повідомлення Національного агентства про факт неподання або несвоєчасного подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування від 10.04.2018 року НАЗК було виявлено факт несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1, а саме: щорічної за 2017 рік.

Відповідно до інформації, розміщеної в Єдиному державному реєстрі декларацій офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https:/.nazk.gov.ua), провідний спеціаліст відділу нотаріату ГТУЮ у Донецькій області ОСОБА_1, подала несвоєчасно щорічну декларацію, як державний службовець, за 2017 рік, - 03.04.2018 року о 16 год. 01 хв.

ОСОБА_1 були здійсненні наступні дії: продовжено строк дії електронного цифрового підпису, отриманого в АЦСК ПАТ КБ "ПриватБанк". Строк дії електронного цифрового підпису з 23.03.2018 року по 23.03.2019 рік.

За допомогою Акредитованого центру сертифікації ключів органів юстиції України було перевірено електронний цифровий підпис. Результатом перевірки було наступне повідомлення:"Підпис накладено успішно, цілісність даних підтверджено".

Крім того, з наданих суду доказів вбачається, що ОСОБА_1О,. починаючи з 30.03.2018 року надсилалися звернення до служби технічної підтримки з приводу зміни електронної адреси та, відповідно до електронних листів, на її заявки від 30.03.2018 року та 31.03.2018 року відповідь про прийняття заявки надійшла тільки 03.04.2018 року.

02.04.2018 року ОСОБА_1 звернулася до начальника Головного територіального управління юстиції у Донецькій області з повідомленням про позбавлення можливості подати декларацію про майно, доходи , витрати і зобов'язання фінансового характеру за 2017 рік, як особи, яка уповноважена на виконання функцій держави з незалежних від неї причин.

Вищевказане також підтверджується дослідженими у судовому засіданні матеріалами справи.

Склад правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія умисне, несвоєчасне подання без поважних причин декларації.

Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, зобовязаний довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне, або неподання декларації.

При цьому, суб'єктивна сторона правопорушень, пов'язаних з корупцією, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП характеризується прямим умислом. При цьому особа точно, достовірно, безумовно знає, переконана у тому, що діє всупереч вимогам закону. Тим самим винний усвідомлює протиправний характер своїх дій, передбачає їх небезпечні наслідки, має корисливий мотив чи інші особисті інтереси.

Необережна форма вини характеризується тим, що особа не усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, не передбачає можливість настання негативних наслідків, хоча могла і повинна була усвідомлювати та передбачати недбалість, або коли особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків, але легковажно розраховує на ненастання таких наслідків - самовпевненість.

Таким чином, для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, необхідно отримати докази того, що вона усвідомлювала суспільну небезпечність несвоєчасного подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбачала можливість настання негативних наслідків - неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави, та бажала настання таких наслідків, або байдуже ставилася до їх настання чи свідомо допускала їх настання.

Такий висновок підтверджується в п. 2 розяснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, згідно з яким субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_1 у визначений законом строк до 1 квітня 2018 року приймала заходи для подання декларації за 2017 рік, але не змогла цього зробити по незалежним від неї причинам, що свідчить про відсутність у неї умисної або будь-якої форми необережної вини.

Більш того, про факт відсутності винної поведінки ОСОБА_1 свідчить той факт, що 03.04.2018 року, одразу ж після усунення умов неподання нею декларації у визначений законом строк, остання без зволікань направила декларацію на адресу НАЗК.

При цьому, прокурором у судовому засіданні не надано жодних доказів на підтвердження умислу ОСОБА_1 на вчинення зазначеного правопорушення.

Суд не бере до уваги пояснення прокурора в тій частині, що ОСОБА_1 повинна була завчасно перейматися питанням зміни електронного цифрового підпису та електронної адреси завчасно, а не наприкінці граничного терміну, подавати декларацію, оскільки така заява прокурора не ґрунтується на законі та жодних вимог на вчинення зазначених прокурором дій чинне законодавство не містить.

Більш того, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 завчасно намагалася подавати декларацію, але не змогла цього зробити по незалежним від неї обставинам.

Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов'язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950 року, кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Таким чином, суд приходить до висновку про недоведеність у судовому засіданні в діях ОСОБА_1 субєктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, що має наслідком закриття провадження по справі у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Згідно з п.1 ст. 247 КпАП України провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 40-1, ст. 283 ч. 7 КУпАП судовий збір у випадку закриття провадження у справі не стягується, відноситься за рахунок держави.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 284 п.3 ч.1, 247 п.1 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Апеляційного суду Донецької області через Краматорський міський судпротягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником,захисником,потерпілим,його представником,а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Краматорського

міського суду: ОСОБА_5