Справа № 211/567/19
Провадження № 3/211/791/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2019 року суддя Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Сарат Н.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Довгинцівського ВП КВ ГУНП України в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

- за ст. 173-2 ч.2 КУпАП,-

встановив:

До Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов протокол ГР № 137062 від 30.01.2019 року про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст. 173-2 ч.2 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ГР № 137062 від 30.01.2019 року, ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 в ході сімейної сварки висловлювався нецензурною лайкою на адресу свого батька ОСОБА_3, на зауваження не реагував, чим скоїв психологічне насильство в сім`ї, що не завдало шкоду психічному здоров'ю потерпілого. Повторно протягом року.

Дії ОСОБА_2 кваліфіковано заст.173-2 ч.2 КУпАП.

Постановою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 26.02.2019 року адміністративний матеріал відносно ОСОБА_2 повертався на дооформлення, однак до цього часу постанова суду не виконана.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що дану справу необхідно повторно повернути для належного оформлення до Управління патрульної поліції в м. Кривому Розі Департаменту патрульної поліції.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 256 КУпАП передбачені вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення. Так, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. При складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються її права, передбачені ст. 268 КУпАП.

Однак, всупереч зазначених вище вимог, в протоколі не зазначено дату та час вчинення адміністративного правопорушення.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення дії ОСОБА_2 кваліфіковані за ст. 173-2 ч. 2 КУпАП ( повторно протягом року), але матеріали справи не містять інформації щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП ( не надано постанову), в зв'язку з чим суд позбавлений можливості вирішити питання про ступінь вини правопорушника та накладення адміністративного стягнення, передбаченого санкцією відповідної частини статті 173-2 КУпАП.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування (стаття 251 КУпАГІ) у будь-якому разі повинен відповідати вимогам статті 256 КУпАП.

Згідно зі ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, а тому суд не може виконувати одночасно функцію дізнання, обвинувачення і правосуддя.

Європейський суд з прав людини в рішенні по справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, вказує, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься й в статті 62 Конституції України.

Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 р., Верховним судом України визнано правильну практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного дооформлення.

Враховуючи вищезазначений недолік в оформленні даної адміністративної справи, вважаю за необхідне повторно повернути адміністративний матеріал для належного оформлення.

Керуючись ст.ст. 256, 283 КУпАП України, суд, -

постановив:

Адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст.173-2 ч.2 КУпАП, повернути до Довгинцівського ВП КВП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області - для дооформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Н. О. Сарат