Справа № 405/7273/19
ПОСТАНОВА

01 листопада 2019 року м. Кропивницький

Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Драний В.В., розглянувши матеріали, що надійшли з Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Кропивницьким ВП ГУНП в Кіровоградській області до суду направлено протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 571690 від 24.08.2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , зі змісту якого вбачається, що 24.08.2019 року близько 17:00 год. гр. ОСОБА_1 , знаходячись в м. Кропивницький по вул. Набережній, навпроти супермаркету «Сільпо», в нетверезому стані, з явними ознаками алкогольного сп`яніння, в одних трусах, чіплявся до людей, чим ображав людську гідність та мораль, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Як вбачається із ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Статтею 278 КУпАП передбачено, що під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

При підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлено, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 571690 від 24.08.2019 року відносно ОСОБА_1 вказані вище вимоги закону дотримані не були.

Так, стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

При цьому, громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Посягання на громадський порядок і спокій громадян здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Нецензурна лайка - це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію.

Образливе чіпляння до громадян - це нав`язлива розмова або інша дія, спрямована на навмисне приниження честі та гідності оточуючих. Образливе чіпляння характеризується зухвалими, нав`язливими діями хулігана, який завдає моральної чи фізичної шкоди іншій особі, незважаючи на протидію потерпілого. Хулігану властива злісність протиправних проявів, їх багаторазова повторюваність. Така поведінка є несумісною з моральними засадами потерпілого, якого подібні дії ображають і принижують. Йдеться про хапання за одяг, насильницьке тримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині тощо. При цьому, таку поведінку слід відрізняти від більш мирного настирливого докучання, яке є ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 178 КУпАП (Поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль).

Крім того, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян.

Разом з тим, викладена у протоколі суть адміністративного правопорушення не містить обов`язкової ознаки об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме не вказано чи призвели дії ОСОБА_1 до порушення саме громадського порядку та спокою громадян.

При цьому, у рішенні від 30.05.2013 року у справі «Малофєєва проти Росії», ЄСПЛ констатував, що у випадку коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь звинувачення.

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення взагалі не вказано інформацію про свідків правопорушення та потерпілих, до яких ОСОБА_1 нібито чіплявся.

Також, відповідно до вказаного протоколу місцем проживання та реєстрації ОСОБА_1 вказано АДРЕСА_1 , однак, на виклики до суду ОСОБА_1 не з`являється, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Поштова кореспонденція, направлена за вказаною адресою, повертається на адресу суду з відміткою поштового відділення «за зазначеною адресою не проживає».

Тобто, матеріали справи не містять необхідних відомостей для вирішення питання про фактичне місце проживання ОСОБА_1 , що позбавляє суд можливості забезпечити його присутність в судовому засіданні під час розгляду справи судом.

Таким чином, вказані недоліки не можуть бути усунені в судовому засіданні, що позбавляє суд можливості всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи та вирішити її у відповідності до закону.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» від 17 жовтня 2014 року № 11, норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного без додержання вимог ст. 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

За таких обставин, недоліки протоколу про адміністративне правопорушення необхідно ретельно перевірити та усунути.

Враховуючи викладене, суд вважає, що дані матеріали про адміністративне правопорушення необхідно повернути до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області для доопрацювання.

Керуючись ст.ст. 256, 278 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , направити до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Владислав Вікторович Драний