П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

15 травня 2019 року смт.Криве Озеро

Суддя Кривоозерського районного суду Миколаївської області Репушевська О.В. за участі секретаря Штуфра А.В., прокурора Дулдієр Н.С., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної ОСОБА_1 , що народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Бобрик 1 Любашівського району Одеської області, громадянки України, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Кривоозерським РВ УМВС України в Миколаївської області 06 жовтня 1995 року, ІПН НОМЕР_2 , зареєстроване та фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 працюючої головним державним інспектором Кривоозерського відділення Южноукраїнської ОДПІ ГУ ДФС у Миколаївській області,

- за ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

08 квітня 2019 року до суду надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , протокол №65 від 26 лютого 2019 року.

З матеріалів справи вбачається, що 26 лютого 2019 року старшим о/у Управління захисту економіки в Миколаївській області Департаменту захисту економіки НП України Абдулагаєвою О.О. складено протокол №65 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відносно ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, згідно якого зазначено, що ОСОБА_1 , перебувала на посаді головного державного інспектора Кривоозерського відділення Южноукраїнської ОДПІ ГУ ДФС у Миколаївській області та 05 лютого 2018 року була звільнена за власним бажанням на підставі ст.38 КЗпП України, тобто будучи державним службовцем, в порушення ч.2 ст.45 Закону України "Про запобігання корупції", не подала декларацію перед звільненням за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що першочергово 04 лютого 2018 року подала декларацію, не вірно визначивши тип декларації, а саме зазначивши "після звільнення, замість вірної "перед звільненням".

Прокурор у судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_1 05 лютого 2018 року була звільнена з посади головного державного інспектора Кривоозерського відділення Южноукраїнської ОДПІ ГУ ДФС у Миколаївській області за власним бажанням згідно наказу начальника Южноукраїнської ОДПІ ГУ ДФС у Миколаївській області №4-о, при цьому декларацію перед звільненням вчасно не подала, тому підлягає притягненню відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , прокурора, вивчивши матеріали, додані до протоколу, суддя приходить до наступних висновків.

Положеннями ч.3 ст.38 КУпАП регламентовано, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Згідно до Інформаційного листа ВССУ України з розгляду цивільних і кримінальних справ вбачається, що адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч.3 ст. 38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

При визначенні початку перебігу строку давності притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП, в протоколі датою виявлення правопорушення зазначено дату складання протоколу, а саме 26 лютого 2019 року. При цьому з матеріалів, долучених до протоколу, встановлено, що датою виявлення даного правопорушення необхідно рахувати з дня направлення Департаментом перевірки декларацій та моніторингу способу життя НАЗК запиту на інформацію щодо ОСОБА_1 до управління захисту економіки в Миколаївській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, а саме - 07 грудня 2018р.. Крім того, встановлено, що 12 квітня 2018 року начальником Южноукраїнської ОДПІ ГУ ДФС у Миколаївській області ОСОБА_2 було направлено повідомлення до НАЗК про неподання ОСОБА_1 декларації перед звільненням за 2018 року, яке НАЗК отримано 20 червня 2018 року. Тобто вбачається, що дата виявлення правопорушення, пов`язаного з корупцією, не збігається з датою складання адміністративного протоколу відносно ОСОБА_1 ..

З урахуванням зазначеного, суддя приходить до висновку, що на момент складання протоколу №65 про адміністративне правопорушення, пов"язаного з корупцією, та на час прийняття рішення, строки притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбачені ч.3 ст.38 КУпАП, закінчились, в зв`язку з чим провадження відносно підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Крім того, вважаю за необхідне звернути увагу, що згідно положень ч.1 ст.4 Закону України "Про запобігання корупції" НАЗК є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Положеннями п.8 ст.11 11 вказаного Закону визначено, що до повноважень саме НАЗК належить, серед іншого, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У відповідності з положеннями п.12-1 ч.1 ст.13 вищезазначеного Закону НАЗК має право складати про адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції Національного агентства, застосовувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення;

В розділі ІІ Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10 лютого 2017 року № 56 із наступними змінами, передбачено, що відповідно до Закону саме Національне агентство проводить щодо декларацій такий вид контролю як щодо своєчасності подання. Такий контроль, серед іншого, здійснюється НАЗК на підставі інформації, що надходить від правоохоронних органів. У разі отримання такої інформації (повідомлень), Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі.

Тобто, повноваження на проведення подібних перевірок підрозділами Національної поліції виглядають сумнівними, адже вони прямо не визначені положеннями ст.23 Закону України "Про Національну поліцію", при тому що відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положення ст.255 КУпАП наділяє повноваженнями складати адміністративні протоколи про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, крім посадових осіб НАЗК, ще й посадових осіб Національної поліції та СБУ.

За наявності ситуації, коли різні державні органи наділені тотожними повноваженнями, які перетинаються, суддя звертається як до концепції конкуренції загальної та спеціальної норми, так і до концепції "якості закону", яка неодноразово згадувалась в рішеннях Європейського Суду з прав людини.

При цьому положення Закону України "Про запобігання корупції" є спеціальним нормативним актом по відношенню до загального правового акту, яким є КУпАП, а тому при конкуренції норм двох правових актів у спірній ситуації мають бути застосовані саме спеціальні норми.

З цим також і пов`язана вимога щодо "якості закону", про яку, зокрема, йдеться, в п.49 рішення ЄСПЛ від 02 листопада 2006 року у справі «Волохи проти України», заява № 23543/02. Так, Суд «завжди дотримувався думки, що словосполучення «згідно із законом» не просто відсилає до національного законодавства, а й пов`язане з вимогою "якості закону", тобто вимогою дотримання принципу "верховенства права". (…) надання правової дискреції органам виконавчої влади у вигляді необмежених повноважень було б несумісним з принципом верховенства права. Отже, закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам, і порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання".

З урахуванням наведеного, суддя не може вважати будь-який інший орган, крім НАЗК, повноважним складати відповідні протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані із корупцією, а тому, у разі неможливості закриття провадження на підставі п.7 ст.247 КУпАП стягнення у будь-якому випадку не могло б бути накладене внаслідок складання відповідного протоколу неповноважним суб`єктом.

Керуючись ст.ст.38, п.7 ч.1 ст.247, 283-284, 294 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , що народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Миколаївського апеляційного суду через Кривоозерський районний суд Миколаївської області .

СУДДЯ: