Каланчацький районний суд Херсонської області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 665/1154/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.04.2019 року Суддя Каланчацького районного суду

Херсонської області Максимович І. В. , за участю секретаря Соколовської В.В., прокурора Катеринчук О.М., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши матеріали, які надійшли від Департамента захисту економіки Управління захисту економіки ГУНП в Херсонській області про вчинення адміністративного правопорушення, пов*язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, відносно громадянина України

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Скадовськ Херсонської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, на даний час - не працюючого, одруженого, не судимого,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу № 144/2018 про адміністративне правопорушення, пов*язане з корупцією, складеного 19.07.2018 року, 22.02.2017 року ОСОБА_2 набув право власності на нерухоме майно вартістю 169 663 грн., яка ( вартість набутого майна) перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року (80 000 грн.), що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в зв*язку з чим у ОСОБА_2, котрий обіймав на той час посаду державного інспектора відділу митного оформлення «Чаплинка» митного поста «Херсон-центральний» Херсонської митниці ДФС виник обов'язок подати до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у продовж періоду часу з 00.00 год. 23.02.2017 року до 23.59 год. 04.03.2017 року шляхом заповнення відповідної форми повідомлення в особистому кабінеті користувача на офіційному веб-сайті НАЗК https://public.nazk.gov.ua.

Разом з тим, всупереч ч. 2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_2 у передбачений десятиденний строк не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни свого майнового стану у зв'язку з набуттям права власності на нерухоме майно - житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3, загальною площею 56,7 кв. м, вартістю 169 663 грн..

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Дослідивши матеріали справи та аналізуючи відповідні ним правовідносини, встановлено наступне:

відповідно до наказу виконуючого обов'язки начальника Херсонської митниці ДФС України № 142-о від 24.02.2016 року ОСОБА_2 переведено з посади державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Скадовськ» Херсонської митниці ДФС України з 25.02.2016 року на посаду державного інспектора відділу митного оформлення «Чаплинка» митного поста «Херсон-центральний» Херсонської митниці ДФС.

Наказом в. о. начальника Херсонської митниці ДФС України від 27.03.2016 року №324-о ОСОБА_2 присвоєно чергове спеціальне звання «Інспектор податкової та митної справи IV рангу».

Відповідно до п. 1 Положення про ДФС України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2014 року № 236, ДФС України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску.

Згідно з підпунктом «е » пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) посадові особи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної податкової політики та державної політики у сфері державної митної справи є суб'єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Згідно з Положенням про Міністерство доходів і зборів України, затвердженого указом Президента України від 18.03.2013 року № 141/2013 Міністерство доходів України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади з питань забезпечення формування єдиної державної податкової, державної митної політики в частині адміністрування податків і зборів, митних платежів та реалізації єдиної державної податкової, державної митної політики.

Відповідно до ст. 569 Митного Кодексу України працівники органів доходів і зборів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи органів доходів і зборів є державними службовцями, а згідно зі ст. 573 МК України посадовим особам органів доходів і зборів присвоюються спеціальні звання, у тому числі спеціальне звання «інспектор податкової та митної справи IV рангу».

Згідно з підпунктом «в » пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» державні службовці є суб'єктами відповідальності за Законом України «Про запобігання корупції».

Таким чином, ОСОБА_2 є суб'єктом декларування та відповідальності за Законом України «Про запобігання корупції».

Згідно із ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь гідність інших людей.

Статтею 179.11 Податкового Кодексу України передбачено, що фізичні особи, які декларують майно, доходи, витрати і зобов*язання фінансового характеру відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» подають податкову декларацію виключно у випадках, передбаченим цим розділом. Відповідно до зазначеного 1У розділу ПК України обов*язок щодо подання декларації вважається виконаним і декларація не подається, якщо фізична особа - платник податку отримав доходи:

-У вигляді об*єктів спадщини, які відповідно до цього розділу оподатковуються з нульовою ставкою та/або з яких сплачено податок відповідно до п. 174.3 ст. 174 Податкового Кодексу України.

Статтею 5 п.5.2 Податкового Кодексу України визначено, що у разі, якщо поняття, терміни, правила та положення інших актів суперечать поняттям, термінам, правилам та положенням цього Кодексу для регулювання відносин застосовуються поняття, терміни, правила та положення цього Кодексу.

В свою чергу ст. 174.2 ПК України передбачені об*єкти спадщини, що відповідно до вимог п.174.2.1 ст. 174 цього Кодексу оподатковуються за нульовою ставкою: а) об*єкти спадщини, що успадковуються членами сім*ї спадкодавця першої та другої ступенів споріднення.

Главою 86 ЦК України (Спадкування за законом) передбачена черговість спадкування.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Ст.1262 ЦК України встановлена друга черга на спадкування за законом, відповідно до якої на спадкування у другу чергу мають право рідні брати, рідні сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобов'язаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Встановлено, що 22.02.2017 року нотаріусом Скадовської державної нотаріальної контори Херсонської області Сисак Д.П. видано свідоцтво на спадщину за заповітом НОМЕР_1, відповідно до якого ОСОБА_2 отримав у спадщину за заповітом житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3, загальною площею 56,7 кв. м, вартістю 169 663 грн.

Таким чином, відповідно до вимог п.174.2.1 ст. 174 Податкового Кодексу України на ОСОБА_2 не розповсюджується оподаткування спадщини за нульовою ставкою, що в свою чергу до зазначеного 1У розділом ПК України обов*язок щодо подання декларації вважається не виконаним і ОСОБА_2 повинен був декларувати.

Відповідно до ст. 334 Цивільного Кодексу України (далі - ЦКУ), право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Переданням майна вважається вручення його набувачеві. Право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. Права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності інд. № 80998726 від 22.02.2017 року за ОСОБА_2 станом на 22.02.2017 року зареєстровано право власності на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього, що розташований за адресою: АДРЕСА_3, загальною площею 56,7 кв. м.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», з 01.01.2017 встановлено прожитковий мінімум для працездатної особи в розмірі 1600 грн..

Таким чином, ОСОБА_2 22.02.2017 року набув право власності на нерухоме майно вартістю 169 663 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року (80 000 грн.), що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», виник обов'язок подати до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у продовж періоду часу з 00:00 год. 23.02.2017 р. до 23:59:59 год. 04.03.2017 р. шляхом заповнення відповідної форми повідомлення в особистому кабінеті користувача на офіційному веб-сайті НАЗК https://public.nazk.gov.ua.

Але ОСОБА_2 у передбачений десятиденний строк не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни свого майнового стану у зв'язку з набуттям права власності на нерухоме майно - житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3, загальною площею 56,7 кв. м, вартістю 169 663 грн. та його дії під час проведення перевірки органами УВБ територіальних органів ДФС у Херсонській області ГУ ДФС у Херсонській області (Висновок в.о. начальника УВБ від 23.04.2018 року) та УЗЕ в Херсонській області ДЗЕ НП України (протокол № 144/2018 про адміністративне правопорушення, пов*язане з корупцією від 19.07.2018 року) кваліфіковані як правопорушення, пов*язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП (неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані).

З пояснень ОСОБА_2 встановлено, що він ознайомлений із Законом України «Про запобігання корупції», зазначив, що він не зміг подати повідомлення про суттєві зміни в своєму майновому стані в зв'язку з тим, що не зміг зайти під своїм особистим ключем до власного кабінету на сайті НАЗК, в подальшому не подав таке повідомлення, оскільки вже був перевищений десятиденний термін для подачі такого повідомлення. Зазначив, що його робоче місце, взагалі відділ митного оформлення «Чаплинка» митного поста «Херсон-центральний» Херсонської митниці ДФС не були обладнані комп*ютерною технікою, яка мала забезпечений комп*ютерними програмами вихід до мережі інтернету. Себе винним у вчиненні правопорушення, пов*язаного з корупцією за ознаками, передбаченими ч.2 ст.172-6 КУпАП - не визнає та заявив клопотання про закриття провадження по справі за закінченням строку, протягом якого може бути накладено адміністративне стягнення відповідно до вимог, передбачених ст. ст. 38, 247 КУпАП. В обґрунтування доводів ОСОБА_2 зазначив, що закриваючи провадження за спливом строків притягнення до адміністративної відповідальності, суд не може встановлювати його вину у вчиненні правопорушення, у зв'язку з чим він вважає, що посилання прокурора на наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, - є неправомірним та безпідставним.

Заслухавши в судовому засіданні громадянина ОСОБА_2, який не визнав себе винним у вчиненні правопорушення, пов*язаного з корупцією за ознаками, передбаченими ч.2 ст.172-6 КУпАП, вважає, що в його діях відсутній склад зазначеного правопорушення, просив справу закрити; прокурора Катеринчук Оксану Миколаївну, котра вважає, що вина ОСОБА_2 доведена повністю матеріалами справи:

1.Наказом виконуючого обов'язки начальника Херсонської митниці ДФС від 24.02.2016 № 142-0;

2.Наказом виконуючого обов'язки начальника Херсонської митниці ДФС від 23.09.2016 № 357-0;

3.Наказом в.о. начальника Херсонської митниці ДФС України від 07.03.2017 № 131-о;

4.Наказом виконуючого обов'язки начальника Херсонської митниці ДФС від 30.01.2017 № 41-ов;

5.Поясненням ОСОБА_2 від 19.04.2017;

6.Витягом з офіційного сайту НАЗК;

7.Біографічною довідкою;

8.Особовою карткою державного службовця № 611;

9.Довідкою начальника відділу по роботі з персоналом Херсонської митниці ДФС;

10. Листом в.о. начальника Митниці ДФС у Херсонській області автономній республіці КРИМ та м. Севастополі № 4409/21-70-04 від 21.06.2018;

11.Службовою запискою в.о. завідувача сектору інформаційних технологій Митниці ДФС у Херсонській області автономній республіці КРИМ та м. Севастополі Шукало Т.Д. № 09/53-с від 23.06.2018;

12.Службовою запискою начальника ВМО № 4 митного поста «Херсон-центральний»;

13.Наказом в.о. начальника Херсонської митниці ДФС про присвоєння спеціального звання від 27.04.2016 № 324-о;

14.Листом керівника апарату НАЗК від 23.05.2017 № 93-05/16382/118;

15.Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 загальною площею 56,7 кв. м, вартістю 169 663 грн (НОМЕР_1)

16.Інформаційної довідки з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності інд. № 80998726 від 22.02.2017, -

-вивчивши матеріали справи, приходжу до наступного.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Клопотання про закриття провадження на підставі ст. 38 КУпАП у зв'язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності без встановлення вини особи, яка притягується до відповідальності, є неможливим, враховуючи наступне. Відповідно до вимог, передбачених ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. В той же час, у відповідності до п.7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу. Вказівка законодавця у зазначеній нормі «на момент розгляду справи», означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст.38 КУпАП. Разом із цим, сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст. 38 КУпАП, а передбачений ст. 277 КУпАП, що є гарантією всебічного, об'єктивного і повного з'ясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи. При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення, спочатку в повному обсязі повинен дослідити всі обставини справи, встановити: чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб'єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі. Крім того, закінчення строку накладення адміністративного стягнення є нереабілітуючою підставою для закриття провадження по справі, як наприклад відсутність в діях особи складу чи події адміністративного правопорушення, у зв'язку із чим визнання вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є обов'язковим з огляду на вимоги ст.280 КУпАП. Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність данної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вимогами ст. 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суть корупційного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст.172-6 КУпАП полягає у неповідомленні або несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни у майновому стані. При цьому враховується, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно - правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Так, примітка до ст.172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб'єкт цього правопорушення, відсилає до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції», в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що дозволили встановити саме ті ознаки, які мають значення для правової кваліфікації. Відповідно до частини першої статті 4 ЗУ «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з пунктом 8 частини першою статті 11 Закону до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Відповідно до ч. 3 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення. З матеріалів провадження вбачається, що перевірка відносно ОСОБА_2 по факту несвоєчасності подання або неподання ним електронних декларацій у 2016 - 2018 роках та повідомлень про суттєві зміни у його майновому стані, проводилась виключно працівниками УВБ територіальних органів ДФС у Херсонській області ГУ ДФС у Херсонській області (Висновок в. о. начальника УВБ від 23.04.2018 року) та УЗЕ в Херсонській області ДЗЕ національної поліції України (протокол № 144/2018 про адміністративне правопорушення, пов*язане з корупцією від 19.07.2018 року), які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протокол про адміністративне правопорушення. При цьому в матеріалах провадження дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2 та повідомлення НАЗК про результати такої перевірки з боку ДЗЕ НП України - відсутні, що згідно п.1 та п.4 Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» покладення на Департамент обов'язків не належать або виходять за межі його компетенції та не допускається. Відповідно до п.1, п.п.1, п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10 лютого 2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції». П.п. 2-5 розділу ІІ Порядку передбачено, що Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку. Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції. Посадові особи ДЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу ІІ Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення. В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. Аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Крім того, статтею 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод задекларовано, що жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції. Натомість, в матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Херсонській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку про порушення з боку ОСОБА_2 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, як відсутнє і звернення Управління захисту економіки до Національного агентства з питань запобігання корупції щодо отримання відомостей про порушення вимог ЗУ «Про запобігання корупції», що вказує на самоделегування з боку Управління захисту економіки в Херсонській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України прав іншого, спеціально уповноваженого органу. Таким чином, на підставі викладеного, даючи оцінку всім доказам за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об*єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до висновку, що перевірка по справі уповноваженими суб'єктами у сфері протидії корупції проведена була не належним чином, внаслідок чого наявні в матеріалах справи відомості не дають достатніх підстав вважати, що в діях ОСОБА_2 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП. Згідно ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов*язаний доводити свою невинуватість… Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності того, що ОСОБА_2 мав чи не мав реальної можливості користуватися своїм електронним ключем та з яких підстав він ним не користувався під час виникнення зобов*язання повідомити в електронному вигляді про зміну свого майнового стану - тлумачаться Основним Законом України на користь ОСОБА_2. Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення. Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що провадження у справі у зв'язку із відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. ст. 245, 247, 251, 252, 280 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов*язане з корупцією, відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст.172-6 КУпАП (неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані) - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Херсонського Апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Каланчацького

районного суду І. В. Максимович

Строк пред'явлення постанови до виконання "____"__________200__р.

Постанова набирає чинності "_____"_______________200_р.