Справа № 540/104/19
Номер провадження 3/540/37/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.04.2019 суддя Машівського районного суду Полтавської області Косик С.М., за участю: секретаря Ткач Н.М., прокурора Детюка М.С., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши матеріали, які надійшли від УЗЕ в Полтавській області ДЗЕ Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2 РФ, жительки с. Кошманівка, вул. Українська, 6, Машівського району Полтавської області, завідувача Машівської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Полтавській області,

за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и л а :

згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 52 від 04.02.2019, ОСОБА_1, будучи завідувачем Машівською державною нотаріальною конторою Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, являючись посадовою особою юридичної особи публічного права на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та субєктом відповідальності за вчинення правопорушень, повязаних з корупцією, у т.ч. обмеження та зобовязання, передбачені Законом, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 вказаного Закону, Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3, несвоєчасно, без поважних причин, подала щорічну декларацію за 2017 рік строком подачі до 01 квітня 2018 року, а саме, лише 02.04.2018 року.

У протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 зазначила, що з протоколом ознайомлена, але вину свою не визнає.

28.02.2019 від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення на протокол № 52 від 04.02.2019, у яких вона винною себе не вважає. Зазначає, що раніше всі роки заповняла щорічну декларацію, це сталося не з її вини. Вона багато разів намагалася зайти в базу даних, однак у неї не виходило, їй говорили, що це канал перенавантажений. 31 березня 2018 року, в суботу, вона весь день намагалася зайти в базу в Машівській ДНК. 02 квітня 2018 року, в понеділок, вона поїхала в м. Полтава, де інженери НАІСа виявили, що ключ, під яким вона повинна заповняти декларацію пошкоджений. Пошкодження вони виправили, але не офіційно та в приміщенні НАІСа в учбовому класі вона заповнила декларацію в той же день. Потім пішла в Головне територіальне управління юстиції та написала пояснення про те, що на один день пізніше установленого Законом строку заповнила щорічну декларацію за 2018 рік.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, пояснивши, що здійснила всі залежні від неї дії, щоб подати декларацію, але через технічні неполадки не змогла цього зробити, подала декларацію 02.04.2018 року, про що повідомила керівництво за місцем роботи, приховувати доходи, а саме заробітну плату та пенсію не мала на меті.

Прокурор вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, оскільки вона мала можливість подати декларацію, доказів вчинення нею відповідних дій немає, настання наслідків для притягнення до відповідальності не є обовязковим.

Суд, заслухавши прокурора, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали адміністративної справи, допитавши свідків, встановив таке.

Наказом № 52 від 02.04.1999 року ОСОБА_1 з 02 квітня 1999 року призначено на посаду завідуючої Машівської державної нотаріальної контори, що стверджується Витягом з наказу (а.с. 31).

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно п. «б» ч. 1 п.п 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктами, на яких поширюються дія цього Закону є особи, які не є державними службовцями, посадовими особами місцевого самоврядування, але надають публічні послуги (аудитори, нотаріуси, приватні виконавці, оцінювачі, а також експерти, арбітражні керуючі, незалежні посередники, члени трудового арбітражу, третейські судді під час виконання ними цих функцій, інші особи, визначені законом).

Як убачається з витягу з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щодо послідовності дій, які вчинила ОСОБА_1 02.04.2018, декларацію за 2017 рік остання подала 02.04.2018 о 14:40 (а.с. 20-23).

За інформацією ДП «УСС» № 07-530 від 27.04.2018 щодо дати та години тимчасового обмеження в доступі до ресурсів порталу Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, 02.01.2018 близько 09:00 виявлено помилку при спробі авторизації у Реєстрі, належне безперебійне функціонування забезпечено з 09:50 02.01.2018; близько 12:00 15.03.2018 Реєстр не функціонував, о 12:40 15.03.2018 роботу Реєстру відновлено, починаючи із цього часу дотепер портал Реєстру функціонує в штатному режимі (а.с. 47-48).

ОСОБА_1 зареєструвалася у Реєстрі 21.03.2017 року (а.с.103).

Згідно копії табелів обліку використання робочого часу, ОСОБА_1 з 01.01.2018 по 01.04.2018 перебувала на роботі (а.с. 41-44).

За повідомленням Машівської ЦРЛ № 26 від 04.01.2019, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, за період з 01.01.2018 по 01.04.2018 на стаціонарному лікуванні не перебувала (а.с.54).

Відповідно до повідомлення Полтавської обласної клінічної лікарні № 04-03/3995 від 21.12.2018, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, в період з 01.01.2018 по 01.04.2018 за медичною допомогою та проходженням курсу лікування не зверталася (а.с. 56).

Допитані в судовому свідки ОСОБА_2 ОСОБА_3 та ОСОБА_4, кожен окремо, показали, що ОСОБА_1 зверталася до них за допомогою та з середини березня по 31.03.2018 року включно вони намагалися зайти до Реєстру та заповнити декларацію, але їм це не вдалося, тільки 02.04.2018 року за допомогою інженерів НАІС ОСОБА_1 подала декларацію.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.ст. 252,280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так, диспозиція ч.1 ст.172-6 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

При цьому діяння, передбачені ст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення.

З врахуванням положень ст.1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомити про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання декларації.

Аналізуючи вказане, суддя приходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 умислу на вчинення вказаного адміністративного правопорушення. Не здобуто таких доказів і під час судового розгляду зазначеної справи.

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях особи умислу на порушення вимог фінансового контролю. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

З листа НАЗК від 03.12.2018 року убачається, що факт несвоєчасної подачі декларацій ОСОБА_1 встановлено з повідомлення Головного територіального управління юстиції у Полтавській області від 12.04.2018 року (а.с.16), що узгоджується з показами ОСОБА_1 щодо повідомлення нею про вказаний факт керівництву за місцем роботи 02.04.2018 року.

Таким чином, оскільки в діях ОСОБА_1 вбачається несвоєчасне подання декларації, але з причин, що не залежали від його волі, тому суддя приходить висновку про відсутність в діях останнього суб'єктивної сторони, а відповідно і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАП.

Крім того, відповідно до частини першої статті 4 ЗУ «Прозапобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з пунктом 8 частини першою статті 11 Закону до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.3 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції»у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протокол про адміністративне правопорушення. При цьому, в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України.

Слід зазначити, що згідно п.1 та п.4 Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п.1, п.п.1, п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі - Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10 лютого 2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей48та50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно п.п.2-5 розділу ІІ Порядку, Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку. Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадові особи ДЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу ІІ Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Крім того, як визначив у своєму рішенні від 26 березня 2018 року у справі №800/513/17 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, системний аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Натомість, в матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку про порушення ОСОБА_1 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

З огляду на обставини, встановлені під час судового розгляду, прихожу висновку про те, що склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.1ст.172-6 КУпАП, в діях ОСОБА_1 відсутній, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1ст.247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 38, 247 КУпАП, -

п о с т а н о в и л а :

провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити у зв'язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Машівський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження, а у разі її оскарження після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя С. М. Косик