Справа № 206/293/19
Провадження № 3-зв/206/1/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

28.03.2019року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Грицаюк Н.М.,

при секретарі Нор І.С.,

за участю захисника адвоката ОСОБА_1

розглянувши справу за заявою ОСОБА_2 про відвід судді Поштаренко О.В. по справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2, що притягається до адміністративної відповідальності за ст. 122-2, ч. 2 ст. 130 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

28.03.2019 року до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла справа за заявою ОСОБА_2 про відвід судді Поштаренко О.В., у якій на розгляді перебуває справа про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 122-2, ч. 2 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_2, яка вмотивована тим, що під час судового засідання від 25.03.2019 року суддя Поштаренко О.В. здійснила допит свідків, яких самостійно викликала, хоча жоден із учасників процесу не клопотав про це. Натомість в судове засідання не забезпечено виклик та доставку свідків, про яких клопотав захисник. Зазначені обставини викликали у ОСОБА_2 обґрунтовані сумніви у обєктивності та неупередженості судді Поштаренко О.В. при розгляді справи, що виключає можливість даної судді приймати участь у подальшому розгляді цієї справи.

В судове засідання заявник ОСОБА_2 не з'явився, згідно ксерокопії довідки останнього направлено в інфекційне відділення амбулаторії ЗПСМ№ 1 КНП "ДЦПМСД № 10" ДМР з діагнозом: кишкова інфекція.

Захисник адвокат підтримав заяву свого підзахисного про відвід судді Поштаренко О.В.

Перевіривши матеріали справи, розглянувши доводи, викладені в заяві, суд вважає, що заява про відвід судді не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно не передбачають порядку розгляду заяви про відвід, а також не передбачає видалення судді до нарадчої кімнати для вирішення клопотання.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма, у тому числі й ст. 53 Конвенції, гарантує кожній людині справедливий розгляд її справи незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону. а тому вважаю, що заява про відвід має бути розглянута по суті.

Згідно з вимогами ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Таким чином, з метою забезпечення виконання положень ст. 1 КУпАП, при вирішенні питання про відвід судді від розгляду справи про адміністративне правопорушення, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права, тобто кримінального процесуального права та, при розгляді заяви про відвід, суду необхідно керуватися положеннями ст.ст. 75, 80, 81 КПК України.

Так, пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України передбачена як обставина, що виключає участь судді в кримінальному провадженні - наявність інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект. Так, у справі "Гаусшильдт проти ОСОБА_2", "Мироненко і Мартиненко проти України" зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб'єктивного та об'єктивного критеріїв. Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти ОСОБА_2" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Мироненко і Мартиненко проти України"). Зазначену позицію Європейського суду підтримав й Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі № 5-15п12).

Посилання ОСОБА_2 щодо не обєктивності та упередженості судді Поштаренко О.В. під час проведення судового засідання 25.03.2019 року, де було допитано свідків, про участь яких не заявляв жоден з учасників процесу, є безпідставними, оскільки згідно журналу судового засідання від 25.03.2019 року судом здійснювався огляд доказів по справі та жодного допиту свідків судом не проводилось.

Щодо посилання заявника на факт незабезпечення суддею Поштаренко О.В. участь свідків в судовому засіданні, заявлених стороною захисту, судом також не встановлено, оскільки в матеріалах справи відсутні заяви чи клопотання сторони захисту про проведення допиту свідків, а також, як вбачається з журналу судового засідання від 25.03.2019 року захисник ОСОБА_1 зазначив, що заявлений свідок не зміг зявитись до суду, оскільки зайнятий на роботі, отже вказані ОСОБА_2 в заяві про відвід обставини не знайшли свого підтвердження.

Під час дослідження судом матеріалів справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 122-2, ч. 2 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_2, було встановлено, що під час судового засідання від 26.03.2019 року, на яке ОСОБА_2 не зявився, та матеріали справи не містять його заяви чи клопотання про відкладення розгляду справи та підтверджень поважності його неявки, було допитано свідка ОСОБА_3, стосовно допиту якого на початку засідання заперечень від сторони захисту не надходило, та після подання заперечень від захисника адвоката ОСОБА_1 з приводу проведення допиту свідків за участю його підзахисного, допит судом було припинено та відкладено судове засідання на наступну дату для проведення допиту свідків за участі ОСОБА_2

Отже, на переконання суду, заявлений ОСОБА_2 відвід судді Поштаренко О.В. в рамках розгляду справи про адміністративні правопорушення є безпідставним, а заявником не наведено обставин, які б викликали будь-які сумніви щодо об'єктивності та неупередженості судді, а відтак клопотання про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.8 Конституції України. ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1 КУпАП, ст.ст. 75,80, 81 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід судді Поштаренко О.В. по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2, що притягається до адміністративної відповідальності, за ст. 122-2, ч. 2 ст. 130КУпАП - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.М. Грицаюк