справа №619/1403/19
провадження №3/619/412/19
Постанова
іменем України
23 квітня 2019 року Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Нечипоренко І.М., розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно:
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючої: головним бухгалтером ТОВ «Сільськогосподарське Підприємство «Колос», проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1,-
за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП,
05.04.2019 при проведенні перевірки своєчасності подання платіжного доручення до установи банку на перерахування податкових зобовязань з податку на додану вартість по декларації за січень 2019 року від 15.02.2019 N НОМЕР_2 ТОВ «Сільськогосподарське Підприємство «Колос», головним бухгалтером якого є ОСОБА_1, було встановлено несвоєчасно надано платіжне доручення до установи банку на перерахування податкових зобовязань з податку на додану вартість по декларації за січень 2019 року від 15.02.2019 N НОМЕР_2 по терміну сплати 01.03.2019 (на теперішній час не сплачено). Порушено п.57.1 Податкового Кодексу України від 2 грудня 2010 року №2755-VІ зі змінами та доповненнями.
У судове засідання ОСОБА_1 не з'явилася, причини неявки не повідомила, хоча про розгляд справи була повідомлена адресою місця проживання, зазначеною у протоколі про адміністративне правопорушення: АДРЕСА_1, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.
Крім того, ОСОБА_1 була обізнана про складання у відношенні неї протоколу про адміністративне правопорушення та відповідно розгляд справи у суді, про що маються відповідні дані у протоколі.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.
У пункті 41 рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Враховуючи, що судом вичерпані заходи щодо повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, суд вважає можливим проводити судовий розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення доказана у повному обсязі та підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення підписаним особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомленням про запрошення платника податків, зборів, платежів або його представників до контролюючого органу.
Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-2 КУпАП, а саме: неподання подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов'язкових платежів).
Згідно ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.
Згідно ст. 34, 35 КУпАП, обставин, що помякшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддею не встановлено.
Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини, загальні основи накладення адміністративних стягнень, суддя дійшов висновку про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу, у межах санкції ч.1 ст.163-2 КУпАП.
Відповідно ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Частиною другою статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 384,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.283, 284 КУпАП, суддя, -

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП.
Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі пяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85,00 /вісімдесят пять/ гривень.
Відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через пятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через пятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
На підставі ст.308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 384,20 грн (триста вісімдесят чотири гривні 20 копійок).
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Суддя І. М. Нечипоренко