Справа № 162/189/19
Провадження № 3/162/77/2019
ЛЮБЕШІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2019 року смт ОСОБА_1.

Суддя Любешівського районного суду Волинської області Глинянчук В.Д., з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2, прокурора Веремчук О.М., розглянувши справу, що надійшла з Управління захисту економіки у Волинській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, жителя селища ІНФОРМАЦІЯ_3, начальника Любешівської ДПІ Ратнівського управління ГУ ДФС у Волинській області,

у вчиненні проступку, передбаченого частиною другою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1, будучи заступником начальника начальником Любешівського відділення Ковельської обєднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Волинській та відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом, на якого поширюється дія цього Закону, не повідомив у десятиденний строк з моменту отримання доходу Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, чим порушив вимоги частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинив правопорушення, передбачене частиною другою статті 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою винуватість у вчинені проступку визнав, вказав, що дійсно 11 листопада 2017 року за понад 97 тисяч гривень продав Ѕ частки трикімнатної квартири і місті Нововолинськ Волинської області, яку отримав у спадок. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані на сайті Національного агентства з питань запобігання корупції заповнив 14 листопада 2017 року, яке збереглось у статусі чернетки. Про отриманий дохід від продажу нерухомого майна вказав уже 20 березня 2018 року у декларації за 2017 рік. При накладенні стягнення ОСОБА_1 просить врахувати, що умислу приховувати доходи він не мав, а допустив проступок через неуважність.

Попри визнання ОСОБА_1 своєї вини, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю за реабілітуючою обставиною.

Протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено 20 лютого 2019 року оперуповноваженим Управління захисту економіки у Волинській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_3. З протоколу вбачається, що працівником поліції виявлено проступок за результатами моніторингу Єдиного державного реєстру декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Пояснення у ОСОБА_1 щодо неподання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані відібрано 05 лютого 2019 року.

З скриншоту екрану комп'ютера з вкладкою Єдиного державного реєстру декларацій про подання ОСОБА_1 декларацій та повідомлень про суттєві зміни у майновому стані вбачається, що це зображення скопійовано 06 лютого 2019 року.

У матеріалах справи також наявні відомості про проходження державної служби ОСОБА_1, його характеризуючі дані, паперовий варіант декларації ОСОБА_1 за 2017 рік, роздрукований 31 січня 2019 року з Єдиного реєстру декларацій з сайту Національного агентства з питань запобігання корупції (далі НАЗК, Національне агентство), копія договору про продаж нерухомого майна ОСОБА_1 від 11 листопада 2017 року.

До протоколу додано копію дорученням начальника Управління захисту економіки у Волинській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 29 січня 2019 року, яким уповноважено на складання протоколів про вчинення проступків, пов'язаних з корупцією, зокрема майора поліції ОСОБА_3.

Відповідно до абзацу 14 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі ОСОБА_4 № 1700-VII) спеціально уповноваженими суб'єктами у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 1700-VII Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з пунктами 6, 8, 11 частини першої статті 11 Закону № 1700-VII до повноважень Національного агентства зокрема належать здійснення моніторингу та контролю за виконанням актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб; здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; координація в межах компетенції, методичне забезпечення та здійснення аналізу ефективності діяльності уповноважених підрозділів (уповноважених осіб) з питань запобігання та виявлення корупції.

Згідно з статтею 48, частиною першої статті 50 Закону № 1700-VII Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб'єктами декларування, такі види контролю: щодо своєчасності подання; щодо правильності та повноти заповнення; логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування затверджено рішенням НАЗК № 56 від 10 лютого 2017 року.

Отже, субєктом контролю щодо своєчасності, правильності та повноти заповнення декларацій є виключно Національне агентство.

ОСОБА_4 України «Про національну поліцію» (далі -- ОСОБА_4 № 580-VIII) не містить норм, які б надавали право структурним підрозділам Національної поліції здійснювати самостійну перевірку дотримання антикорупційного законодавства субєктами, на яких поширюється дія Закону № 1700-VII, зокрема встановлювати правильність та повноту заповнення декларацій, своєчасність подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані тощо.

Стаття 255 КУпАП надає право уповноваженим особам органів внутрішніх справ та Національного агентства з питань запобігання корупції складати протоколи за статтями 172-4 172-9 КУпАП.

Згідно з наказом голови Національної поліції України № 81 від 07 листопада 2015 року на Департамент захисту економіки покладено обов'язок серед іншого протидії корупційним правопорушенням, а його працівникам надано право складати протоколи про корупційні адміністративні правопорушення та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Аналізуючи наведене законодавство, доходжу висновку, що уповноважений суб'єкт у сфері протидії корупції, у цьому випадку орган Національної поліції, самостійно виявивши можливий факт несвоєчасності подання повідомлення про зміни у майновому стані, зобов'язаний повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції для здійснення відповідного контролю. Національне агентство відповідно до статті 48 Закону № 1700-VII має здійснити контроль правильності, повноти, своєчасності заповнення декларації та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, встановити відповідний факт, одночасно повідомити про виявлений факт суб'єкта декларування, керівника органу, де працює суб'єкт декларування, та спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції. У випадку нескладення протоколу Національним агентством, після отримання повідомлення цього органу посадова особа спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції зобовязана самостійно скласти протокол про адміністративне правопорушення та направити його для розгляду у суд. Органи Національної поліції згідно із Законом № 1700-VII не мають права самостійно здійснювати моніторинг своєчасності подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані особами, уповноваженими на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У справі відсутні будь-які документи про здійснення Національним агентством контролю своєчасності подання суб'єктом декларування повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, правильності подання декларації тощо та повідомлення про це Управління захисту економіки у Волинській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Таким чином, необхідно визнати, що докази винуватості ОСОБА_1 зібрані у непередбачений законом спосіб і є недопустимими.

Згідно з частиною другою статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності з пунктом 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись пунктом 3 частини першої статті 284 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за частиною другою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі пункту 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На постанову протягом десяти днів з дня її винесення може бути подано апеляційну скаргу до Волинського апеляційного суду через Любешівський районний суд Волинської області.

Суддя Любешівського районного суду

Волинської області ОСОБА_5