Єдиний унікальний номер 448/500/19
Провадження № 3/448/184/19
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31.05.2019 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., при секретарі судового засідання Тхір О.Т., з участю прокурора Шегінської О.В. та особи, яка притягається до адміністративної відповідальності,- ОСОБА_1 , розглянувши матеріали адміністративних справ, що надійшли з Управління захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Малнів Мостиського району Львівської області, жителя та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, одруженого, голови ФГ «Стоянцівське», депутата Мостиської міської ради Львівської області,
за ч.2 ст.172-6 КУпАП,
ОСОБА_1 , будучи депутатом Мостиської міської ради Львівської області згідно постанови №1 Мостиської міської ради від 29.12.2016р. «Про початок повноважень депутатів Мостиської міської ради», являючись відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» у визначений законом десятиденний строк не повідомив письмово Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме про придбання майна - транспортного засобу марки «Jeep Grand Cherokee 2987», 2008 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 вартістю 418445,73 грн. згідно договору купівлі-продажу №8044/2017/452574 від 12.05.2017р.
Крім того, ОСОБА_1 , будучи депутатом Мостиської міської ради Львівської області згідно постанови №1 Мостиської міської ради від 29.12.2016р. «Про початок повноважень депутатів Мостиської міської ради», являючись відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» у визначений законом десятиденний строк не повідомив письмово Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме про отримання доходу від продажу транспортного засобу марки «Jeep Grand Cherokee 2987», 2008 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 вартістю 399746,1 грн. згідно договору купівлі-продажу №4641/2018/772452 від 03.01.2018р.
Дані дії ОСОБА_1 органом поліції кваліфіковані за ч.2 ст.172-6 КУпАП як неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.
Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчинених правопорушеннях визнав та пояснив, що допустився зазначених правопорушень у зв`язку з необізнаністю з відповідними вимогами закону. Також ОСОБА_1 заявив клопотання про закриття провадження у справі на підставі ч.3 ст.38 КУпАП, покликаючись на те, що минули встановлені законом строки накладення адміністративного стягнення.
Прокурор Шегінська О.В. під час розгляду справи зазначила, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 172-6 КУпАП, вважає доведеним належними та допустимими доказами. Вказала, що на час розгляду справи судом минули передбачені законом строки накладення адміністративного стягнення за вчинення ОСОБА_1 правопорушення відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №345 від 10.04.2019 року, оскільки з часу вчинення правопорушення минули два роки. Вважає, що ОСОБА_1 підлягає притягненню до адміністративної відповідальності відповідно до санкції ч.2 статті 172-6 КУпАП за вчинення правопорушення, згідно протоколупро адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №346 від 10.04.2019 року.
Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора та проаналізувавши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Згідно із ч.1 і ч.2 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно з ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218-221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ, тобто органи Національної поліції (статті 172-4 - 172-9 КУпАП).
Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст. 256 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 2 ст.172-6 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку - нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.
Безпосереднім об`єктом вказаного правопорушення є встановлений законодавством (зокрема Законом України «Про запобігання корупції») порядок і кореспондуючий йому обов`язок суб`єкта декларування письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.
Зважаючи на те, що адміністративні правопорушення, передбачені частиною 2 статті 172-6 КУпАП є правопорушеннями з формальним складом, обов`язковими ознаками їх об`єктивної сторони є діяння (дія чи бездіяльність), наслідки у вигляді порушення встановленого порядку та причинний зв`язок між діянням та зазначеними наслідками.
Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.2 ст.172-6 КУпАП є доведеним та підтверджується дослідженими судом належними і допустимим наступними доказами по справі:
- поясненнями ОСОБА_1 , в яких останній визнав факти неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані та пояснює таке порушення власною необізнаністю;
- даними протоколу про адміністративне правопорушення №345 від 10 квітня 2019 року;
- даними протоколу про адміністративне правопорушення №346 від 10 квітня 2019 року;
- даними постанови №1 Мостиської міської ради від 29.12.2016р. «Про початок повноважень депутатів Мостиської міської ради» з додатком, відповідно до якої визнано повноваження депутатів Мостиської міської ради Львівської області, обраних 18 грудня 2016 року, в тому числі депутата ОСОБА_1 ;
- інформацією з листа Регіонального сервісного центру у Львівській області від 12 лютого 2019 року №31/13-645 на запит начальника УЗЕ у Львівській області Департаменту захисту економіки НП України №1148/39/112/03-2019 від 04.02.2019р., згідно з якою 12 травня 2017 року в ТСЦ 8044 РСЦ МВС у Київській області за договором купівлі-продажу №8044/2017/452574, укладеному в ТСЦ, було зареєстровано транспортний засіб марки «Jeep Grand Cherokee 2987», 2008 року випуску, кузов № НОМЕР_2 і зареєстровано на нового власника на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вартість транспортного засобу на день реєстрації складала 418445,73 грн. 03.01.2018р. в ТСЦ 4641 РСЦ МВС у Львівській області за договором купівлі-продажу №4641/2018/772452, укладеному в ТСЦ, вищезазнаначений транспортний засіб було перереєстровано на нового власника на ім`я ОСОБА_2 , вартість транспортного засобу на день перереєстрації складала 399746,1 грн.;
- копією договору купівлі-продажу №8044/2017/452574 від 12.05.2017р.;
- скріншотом з офіційного сайту НАЗК про відсутність повідомлень про суттєві зміни в майновому стані ОСОБА_1 ;
- роздруківками з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017р. та 2018 р. та іншими матеріалами справи.
Згідно зі статтею 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що винність ОСОБА_1 підтверджена належними та допустимими доказами. Ці докази є достатніми, оскільки, як окремо, так і в сукупності, у повній мірі доводять його винуватість у вчинені адміністративних правопорушень.
Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.2 ст.172-6 КУпАП.
Положення КУпАП відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для порушника, меті адміністративної відповідальності.
Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» №13 від 25.05.1998 року, у справах даної категорії суди повинні забезпечувати своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне дослідження всіх обставин, передбачених статтями 247 і 280 КУпАП. При цьому, особливу увагу необхідно звертати на з`ясування в кожній справі зокрема і питань, чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені статтею 38 КУпАП.
Відповідно до ч.3 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
У п.7 ст.247 КУпАП зазначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.
Так, провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи) (пункт 2.2. мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 «У справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 КУпАП».
Тобто, провадження у справі про адміністративне правопорушення складається з різних стадій, які відрізняються одна від одної колом учасників провадження, характером проваджуваних дій та їх юридичною роллю, зокрема це: стадія порушення адміністративного провадження та адміністративне розслідування; розгляд справи про адміністративне правопорушення та винесення в ній постанови; перегляд справи у зв`язку із оскарженням постанови по справі; виконання постанови про накладення адміністративного стягнення.
Таким чином, в даному випадку застосування строку накладення адміністративного стягнення є важливим аспектом права на справедливий судовий розгляд, яке гарантовано статтею 6 Європейської конвенції з прав людини, при цьому роль такого строку має велике значення під час інтерпретації в світлі преамбули Конвенції, відповідна частина якої, проголошує верховенство закону, що є обов`язковим для країни, які підписали Конвенцію.
В пункті 7 статті 247 КУпАП містить імперативне правило, згідно із яким провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.
Згідно пункту 5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22.05.2017року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» судам слід мати на увазі, що адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч.3 ст.38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.
Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.
Вказівка законодавця у п.7 ст.247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст.38 КУпАП. Разом з тим сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст.38 КУпАП, а передбачений ст.277 КУпАП, що є гарантією всебічного, об`єктивного і повного з`ясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи.
При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб`єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме до 00.00 год. 23 травня 2017 року не повідомив про придбання ним майна транспортного засобу марки «Jeep Grand Cherokee 2987», 2008 року випуску, кузов № НОМЕР_2 , вартістю 418445,73 грн., що суттєво перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів, встановлених для працездатних осіб станом на 01 січня відповідного року (на 01.01.2017р. - це 80 000 гривень).
В подальшому ОСОБА_1 не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме до 00.00 год. 14 січня 2018 року не повідомив про отримання ним доходу від продажу рухомого майна - транспортного засобу марки «Jeep Grand Cherokee 2987», 2008 року випуску, кузов № НОМЕР_2 , в розмірі 399746,1 грн. гривень, що суттєво перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів, встановлених для працездатних осіб станом на 01 січня відповідного року (на 01.01.2018р. - це 88 100 гривень).
У протоколі про адміністративне правопорушення №345 від 10.04.2019р. зазначено, що моментом вчинення правопорушення є 23.05.2017р., а датою виявлення правопорушення, є дата складання протоколу про адміністративне правопорушення - 10.04.2019р.
У протоколі про адміністративне правопорушення №346 від 10.04.2019р. зазначено, що моментом вчинення правопорушення є 14.01.2018р., а датою виявлення правопорушення, є дата складання протоколу про адміністративне правопорушення - 10.04.2019р.
Вважаю, що моментом виявлення правопорушення слід вважати час, коли працівникам правоохоронного органу, як спеціальному суб`єкту, який має право складати протокол про адміністративне правопорушення за ст.172-6 КУпАП, а саме УЗЕ у Львівській області ДЗЕ НП України стало відомо про неповідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни в майновому стані.
У даному випадку моментом виявлення обох правопорушень слід вважати 04.02.2019р., коли представники правоохоронного органу довідалися про неподання письмового повідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни у майновому стані,- дата запиту УЗЕ у Львівській області до Регіонального сервісного центру щодо транспортних засобів, які числяться за ОСОБА_1
Зокрема, з урахуванням наявних в матеріалах справи документів, приходжу до висновку, що посадовій особі Національної поліції стало відомо саме не пізніше 04.02.2019р. про факти, що можуть свідчити про вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією діянь ОСОБА_1 , оскільки саме 04.02.2019р. за вихідним номером №1148/39/112/03-2019 Управлінням захисту економіки скеровано запит до Регіонального сервісного центру у Львівській області з метою перевірки фактів, що можуть свідчити про вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією діянь. Зокрема, витребовувалися документи, які долучені до протоколу в якості доказів винуватості ОСОБА_1
У матеріалах справи міститься відповідь з Регіонального сервісного центру у Львівській області від 12.02.2019 №31/13-645 на запит начальника УЗЕ у Львівській області Департаменту захисту економіки НП України №1148/39/112/03-2019 від 04.02.2019р. згідно з якою 12 травня 2017 року в ТСЦ 8044 РСЦ МВС у Київській області за договором купівлі-продажу №8044/2017/452574, укладеному в ТСЦ, було зареєстровано транспортний засіб марки «Jeep Grand Cherokee 2987», 2008 року випуску, кузов № НОМЕР_2 і зареєстровано на нового власника на ім`я ОСОБА_1 , 23.10.1983р ІНФОРМАЦІЯ_2 , вартість транспортного засобу на день реєстрації складала 418445,73 грн. 03.01.2018р. в ТСЦ 4641 РСЦ МВС у Львівській області за договором купівлі-продажу №4641/2018/772452, укладеному в ТСЦ, вищезазначений транспортний засіб було перереєстровано на нового власника на ім`я ОСОБА_2 , вартість транспортного засобу на день перереєстрації складала 399746,1 грн..
Відповідно до ч.3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
З аналізу вказаної норми вбачається, що законодавчо встановлений строк, протягом якого може бути накладено адміністративне стягнення, обчислюється з моменту виявлення корупційного адміністративного правопорушення та такий не ототожнюється із часом складання протоколу про адміністративне правопорушення.
Отже, первинне правопорушення ОСОБА_1 вчинено - 23.05.2017р., виявлено - 04.02.2019р., чергове правопорушення вчинено ним 14.01.2018р., виявлено 04.02.2019р.
З огляду на те, що чинним законодавством не передбачено вимог щодо строку, протягом якого після виявлення корупційного правопорушення уповноважений суб`єкт повинен скласти відповідний протокол, з урахуванням вимог ч.3 ст.38 КУпАП, такий, на переконання суду, повинен бути складений невідкладно після встановлення достатніх даних, що вказують на вчинення особою адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.
Натомість, як вбачається з матеріалів справи, протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 складені 10.04.2019р., тобто після спливу двох місяців після виявлення відповідних правопорушень.
Матеріали справ надійшли на адресу суду 15.04.2019р., що підтверджується штампом суду про одержання таких.
Дану справу призначено до розгляду у строки, передбачені ст.277 КУпАП, а саме на 25.04.2019р., однак мало місце відкладення розгляду справи на 10.05.2019р. з передбачених Законом підстав: відсутністю доказів належного повідомлення про час і місце розгляду справи ОСОБА_1 . В подальшому 10.05.2019 року відкладення розгляду справи мало місце у зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 на лікуванні, що підтверджується поданою випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого.
Отже, на час розгляду справи в суді закінчились строки накладення адміністративного стягнення, зокрема минуло два роки з дня вчинення правопорушення, що мало місце 23.05.2017р., а також минуло три місяці з дня виявлення зазначених вище правопорушень, вчинених ОСОБА_1
Згідно з ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: - про накладення адміністративного стягнення; - про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; - про закриття справи.
Беручи до уваги вищевикладене, приходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП підлягає закриттю, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.
Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч.2 ст.
284 та ст.247 КУпАП, суд не вбачає підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1
Керуючись ст.ст.1, 9, 38, п.7 ст.247, 283-285, 294 КУпАП, суддя -
Провадження в справі про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП,- закрити на підставі п.7 ст.247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.38 КУпАП.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.В. Кічак

Постанова суду набрала законної сили «___» ______________ 20__ р.

Суддя Ю.В. Кічак