Справа № 279/3763/19
Провадження №3/283/933/2019
П О С Т А Н О В А

31 жовтня 2019 року м. Малин

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Тимошенко А.О.,

за участю:

секретаря Даниленко Л.Г.,

прокурора Толочко І.О.,

особи, що притягується до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

захисника Халімончука Р.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Малині матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , працюючого прокурором Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області,-

за ч. 2 ст. 1726 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 , обіймаючи посаду прокурора Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області, будучи службовою особою прокуратури і, згідно підпункту «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VІІ, суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону № 1700-VІІ, не повідомив у десятиденний термін Національне агентство з питань запобігання корупції (НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, після отримання 31.01.2018 року доходу (у вигляді кредиту) в розмірі 187390 гривень, згідно договору про споживчий кредит (для придбання транспортного засобу) № 49376905 від 31.01.2018 року із ПАТ «Державний ощадний банк України», що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 1726 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та показав, що отриманий ним кредит не є доходом, а є зобов?язанням фінансового характеру. У зв`язку з цим він не повинен був відображати даний кредит у повідомленні про суттєві зміни у майновому стані. Дане зобов`язання він показав у декларації за 2018 рік, яку подав у березні 2019 року.

З наданих суду доказів вбачається, що ОСОБА_1 наказом прокурора Житомирської області від 14.12.2015 року призначений прокурором Коростенської місцевої прокуратури з 15.12.2015 року. Згідно підпункту «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові та службові особи органів прокуратури. Отже, ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень пов`язаних з корупцією та відповідно службовою особою органів прокуратури, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», у тому числі обмеження і зобов`язання передбачені цим законом.

Зокрема частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до Договору про споживчий кредит № 49376905 від 31.01.2018 року, який укладений між ПАТ «Державний ощадний банк України» та ОСОБА_1 , останній отримав кредит в розмірі 187390 гривень для придбання автомобіля Ravon R-4. Договір на придбання даного автомобіля був укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Нові авто» 29.01.2018 року. Вартість автомобіля становить 267700 гривень з ПДВ.

Розмір отриманого кредиту, як і вартість автомобіля перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року.

З відомостей про дії ОСОБА_1 в інформаційно-телекомунікаційній системі «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які надані Національним агентством з питань запобігання корупції, вбачається, що 03.02.2018 року ОСОБА_1 подав до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Однак суду не надані докази того, які саме відомості подав ОСОБА_1 : про отримання кредиту чи придбання автомобіля.

Вирішуючи питання про те, чи зобов`язаний був ОСОБА_1 повідомляти Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані при отриманні кредиту, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 172-6 КУпАП неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Положеннями п. п. 7, 8, 9 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що у декларації зазначаються відомості про отримані (нараховані) доходи, у тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового забезпечення), отримані як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійна допомога, пенсія, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Такі відомості включають дані про вид доходу, джерело доходу та його розмір. Крім того, в декларації зазначаються відомості про наявні грошові активи, у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам, а також активи у дорогоцінних (банківських) металах; фінансові зобов`язання, у тому числі отримані кредити, позики, зобов`язання за договорами лізингу, розмір сплачених коштів в рахунок основної суми позики (кредиту) та процентів за позикою (кредиту), зобов`язання за договорами страхування та недержавного пенсійного забезпечення, позичені іншим особам кошти.

Частиною 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно з п. п. 14.1.54 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України дохід з джерелом їх походження з України це будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді: процентів, дивідендів, роялті та будь-яких інших пасивних (інвестиційних) доходів, сплачених резидентами України; доходів від надання резидентам або нерезидентам в оренду (користування) майна, розташованого в Україні, включаючи рухомий склад транспорту, приписаного до розташованих в Україні портів; доходів від продажу рухомого та нерухомого майна, доходів від відчуження корпоративних прав, цінних паперів, у тому числі акцій українських емітентів; доходів, отриманих у вигляді внесків та премій на страхування і перестрахування ризиків на території України; доходів страховиків - резидентів від страхування ризиків страхувальників - резидентів за межами України; інших доходів від діяльності, у тому числі пов`язаних з повною або частковою переуступкою прав та обов`язків за угодами про розподіл продукції на митній території України або на територіях, що перебувають під контролем контролюючих органів (у зонах митного контролю, на спеціалізованих ліцензійних митних складах тощо); спадщини, подарунків, виграшів, призів; заробітної плати, інших виплат та винагород, виплачених відповідно до умов трудового та цивільно-правового договору; доходів від зайняття підприємницькою та незалежною професійною діяльністю.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про споживче кредитування» визначено, що споживчий кредит це грошовi кошти, що надаються споживачу (позичальникові) на придбання товарiв для задоволення потреб, не пов 'язаних з підприємницькою, незалежною професiйною дiяльнiстю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Закону України «Про фiнансовi послуги та державне регулювання ринків» кредит це кошти, якi надаються у позичку юридичній або фiзичнiй особi на визначений строк та пiд проценти.

За приписами ст. 2 Закону України «Про банки i банкiвську діяльність» кредит це будь-яке зобов`язання банку надати певну суму грошей, будь-яка гарантія, будь-яке зобов`язання придбати право вимоги, яке надано в обмін на зобов`язання боржника щодо повернення заборгованої суми, а також на зобов`язання на сплату процентів.

Розділом І Положення Національного банку України «Про кредитування» № 246 від 28 вересня 1995 року встановлено, що кредит це позичковий капітал банку у грошовiй формi, що передається у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платностi та цiльового характеру використання.

В рішенні Європейського суду з прав людини «Шокін проти України» суд встановив, що закон має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості i точності порушує вимогу «якості закону». В разi коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто, вирішення колiзiй у законодавствi завжди тлумачиться на користь особи.

На думку ЄСПЛ, поняття «якість закону» означає, що національне законодавство повинно бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на конвенційні права цих людей (пункт 39 рішення у справі «C.G. та інші проти Болгарії» («C. G. and Others v. Bulgaria», заява № 1365/07); пункт 170 рішення «Олександр Волков проти України» («Oleksandr Volkov v. Ukraine», заява № 21722/11).

За таких обставин, оскільки статтею 46 Закону України «Про запобігання корупції» кредит віднесено до фінансових зобов`язань, положеннями чинного законодавства кредит не визначений як вид доходу, то, як наслідок, обов`язок повідомляти Національне агентство про суттєві зміни у майновому стані є необґрунтованими, тому відсутність повідомлення ОСОБА_1 про отримання ним кредитних коштів не може бути порушенням вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» і відповідно не може бути підставою для притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1726 КУпАП.

Крім того суд вважає, що Роз`яснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, які затверджені рішенням Національного агентства від 11 червня 2016 року № 3, не можуть бути застосовані, оскільки ці роз`яснення не є законом, носять рекомендаційний характер та не містять жодних правових норм.

Таким чином в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1726 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. У зв?язку з цим суд закриває справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 1726 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевказане, керуючись ст. ст. 1726, 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про запобігання корупції»,-

постановив:

Закрити справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 1726 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Малинський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: А. О. Тимошенко