Провадження № 3/263/3660/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2019 року місто Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Шевченко Ольга Анатоліївна, при секретарі Шпичак Є.М., за участю: прокурора Ігнатоля Д.В., особи, що притягаєтья до кримінальної відповідальності ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 Д.В., розглянувши адміністративну справу, що надійшла від Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якийзареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 172 6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 44-01/355/19 від 03.09.2019 року, ОСОБА_1 , будучи депутатом Маріупольської міської ради VII скликання, являючись суб`єктом на якого поширюється дія Закону України Про запобігання корупції несвоєчасно подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані після отримання доходу в сумі 368867, 15 грн., від продажу автомобіля MITSUBISHIOUTLENDER, номер кузоваJMBXTGF3WDZ002172. 08 грудня 2015 року постановою Маріупольська міська виборча комісія Донецької області постановила зареєструвати депутатом Маріупольської міської ради ОСОБА_1 . На першій сесії Маріупольської міської ради 15.12.2015 року визнано повноваження депутата ОСОБА_1 , та складено присягу. Таким чином, відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону, ОСОБА_1 є суб`єктом на яккого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції». Тому, згідно з абзацом 15 частини першої статті 1, частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст.. 172-6 ОСОБА_3 є суб`єктом декларування та суб`єктом правопорушення. Частиною другою статті 52 Закону України Про запобігання корупціївстановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Реєстру, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2018 становив 1762 гривні. Таким чином, з 01.01.2018 суб`єкти декларування зобов`язані були повідомляти Національне агентство про суттєві зміни в майновому стані, а саме отримання доходу, придбання майна на суму, що перевищує 88100,00 грн. Відповідно до договору купівлі продажу автомобіля № 1441/2018/784641 від 12.01.2018 ОСОБА_1 продав ОСОБА_4 автомобіль MITSUBISHIOUTLENDER, номер НОМЕР_1 . Відповідно до п. 3.1. договору вартість автомобіля складає 368867,15 грн. Зважаючи на вищевикладене, ОСОБА_1 , будучи особою на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції», був зобов`язаний до 00 години 00 хвилин 23.01.2018 подати до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, шляхом заповнення форми повідомлення на офіційному веб-сайті Національного агентства. Відповідно до публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у зв`язку з отриманням доходу від продажу автомобіля MITSUBISHIOUTLENDER, номер кузоваJMBXTGF3WDZ002172, у встановлений Законом України «Про запобігання корупції» строк, а саме до 00 години 00 хвилин 23.01.2018 ОСОБА_1 не подано, а подано лише 02.02.2018 року. Таким чином ОСОБА_1 допустив порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» щодо несвоєчасного подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, що є порушенням вимог частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за яке передбачена частиною другою статті 172-6 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 44-01/356/19 від 03.09.2019 року, ОСОБА_1 , будучи депутатом Маріупольської міської ради VII скликання, являючись суб`єктом на якого поширюється дія Закону України Про запобігання корупції несвоєчасно подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані після придбання майна (автомобіля) TOYOTAHIGLANDER, НОМЕР КУЗОВА НОМЕР_2 , вартістю 496 087,20 ГРН. 08 грудня 2015 року постановою Маріупольська міська виборча комісія Донецької області постановила зареєструвати депутатом Маріупольської міської ради ОСОБА_1 . На першій сесії Маріупольської міської ради 15.12.2015 року визнано повноваження депутата ОСОБА_1 , та складено присягу. Таким чином, відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону, ОСОБА_1 є суб`єктом на яккого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції». Тому, згідно з абзацом 15 частини першої статті 1, частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст.. 172-6 ОСОБА_3 є суб`єктом декларування та суб`єктом правопорушення. Частиною другою статті 52 Закону України Про запобігання корупціївстановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Реєстру, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2018 становив 1762 гривні. Таким чином, з 01.01.2018 суб`єкти декларування зобов`язані були повідомляти Національне агентство про суттєві зміни в майновому стані, а саме отримання доходу, придбання майна на суму, що перевищує 88100,00 грн. Відповідно до договору купівлі продажу автомобіля № 1249/2018/80891 від 13.01.2018 ОСОБА_1 придбав автомобільTOYOTAHIGLANDER, НОМЕР КУЗОВА НОМЕР_2 , вартістю 496087,20 грн. Зважаючи на вищевикладене, ОСОБА_1 , будучи особою на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції», був зобов`язаний до 00 години 00 хвилин 24.01.2018 подати до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, шляхом заповнення форми повідомлення на офіційному веб-сайті Національного агентства. Відповідно до публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у зв`язку з придбаннямавтомобіля TOYOTAHIGLANDER, номер НОМЕР_3 , у встановлений Законом України «Про запобігання корупції» строк, а саме до 00 години 00 хвилин 24.01.2018 ОСОБА_1 не подано, а подано лише 02.02.2018 року. Таким чином ОСОБА_1 допустив порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» щодо несвоєчасного подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, що є порушенням вимог частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за яке передбачена частиною другою статті 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні прокурор підтримав позицію, яка викладена в протоколі про адміністративні правопорушення, та просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 та його захисник у судовому засіданні заперечували проти притягнення його до адміністративної відповідальності, посилаючись на те, що в його діях немає складу адміністративного правопорушення бо в нього не було умислу приховати факт продажу та купівлі автомобілів і вчинити корупційне правопорушення, а в період з 15.01.2018р. по 29.01.2018р. ОСОБА_1 знаходився на лікарняному, а тому за станом здоров`я, не подав відомості. Після виходу з лікарняного, він відновив електронний ключ та самостійно вніс відомості про покращення майнового стану до декларації, що виключає його умисел про приховування покращення майнового стану.

Вислухавши пояснення учасників, суд приходить до наступного висновку.

Згідно постанови Маріупольської міської виборчої комісії від 08 грудня 2015 року Донецької області ОСОБА_1 зареєстровано депутатом Маріупольської міської ради. На першій сесії Маріупольської міської ради 15.12.2015 року визнано повноваження депутата ОСОБА_1 , та складено присягу.

Відповідно до договору купівлі продажу автомобіля № 1441/2018/784641 від 12.01.2018 ОСОБА_1 продав ОСОБА_4 автомобіль MITSUBISHIOUTLENDER, номер НОМЕР_1 . Відповідно до п. 3.1. договору вартість автомобіля складає 368867,15 грн.

Відповідно до договору купівлі продажу автомобіля № 1249/2018/80891 від 13.01.2018 ОСОБА_1 придбав автомобільTOYOTAHIGLANDER, номер кузова НОМЕР_2 , вартістю 496087,20 грн.

З копії медичної карти амбулаторного хворого вбачається, що ОСОБА_1 з 15.01.2018 по 29.01.2018 року перебував на лікуванні.

З роздруківки з електронної пошти вбачається, що 30.01.2018 року ОСОБА_1 намагався подати відомості, проте отримав відповідь, що не може користуватись Реєстром та запропоновано здійснити вхід до Реєстру зі зміненим ЕЦП.

Відповідно до публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у зв`язку з отриманням доходу від продажу автомобіля MITSUBISHIOUTLENDER, номер кузоваJMBXTGF3WDZ002172, та придбаннямавтомобіля TOYOTAHIGLANDER, номер кузова НОМЕР_2 подано 02.02.2018 року.

Відповідно до вимог ст. ст.245, 251, 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Приймаючи рішення у справі суд має керуватися презумпцією невинуватості, закріпленою у ст.62 Конституції України, відповідно до якої тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Щоб вважати, що відповідні дії мали ознаки відповідного адміністративного правопорушення, необхідно виходити, крім того, із вимог ст.9 КупАП.

Згідно з вказаною нормою адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із рішенням Конституційного Суду України від 06 жовтня 2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) Конституційний суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов`язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов`язків.

Таким чином, при розгляді даної категорії справ обов`язково має встановлюватись умисний характер вчиненого. З об`єктивної сторони дане правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб`єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до положень статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Стаття 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини передбачає застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ, як джерела права.

Відповідно до принципу поза розумним сумнівом, зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини ЄСПЛ у справі Кобець проти України від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КупАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З врахуванням положень Закону України Про запобігання корупції, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на неправдиве подання такого повідомлення.

Згідно ч.1 ст.7 КупАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень Конституції України суд має керуватися принципом верховенства права.

У правовій позиції, сформованій у Рішенні Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року №15-рп/2004 у справі про призначення судом більш м`якого покарання, підкреслюється, що розуміння права в контексті верховенства права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, є одним із загальнолюдських вимірів права.

Конституційний Суд України наголошує на тому, що зазвичай справедливість розглядається як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню. У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом, відповідність злочину і покарання, цілях законодавця і засобах, що обираються для їх досягнення. Покарання має перебувати у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винного.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 умислу на вчинення вказаного адміністративного правопорушення.

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях особи умислу на порушення вимог фінансового контролю. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона, а відповідно і склад адміністративного правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає обов`язковому закриттю, у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.245, 247, 251, 252, 268, 283, 284, 294 КупАП, положеннями Закону України Про запобігання корупції, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана особою, яка притягається до адміністративної відповідальності до Апеляційного суду Донецької області через Жовтневий районний суд міста Маріуполя протягом десяти днів з моменту її проголошення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя: О.А.Шевченко