Справа № 404/6894/19
Провадження №3/405/1591/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Кропивницький 15 жовтня 2019 року

Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Мягкий О.В. за участю прокурора Мельникової А.В., розглянувши на відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, що надійшли з Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки НПУ про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Костомарівка, Бобринецького району, Кіровоградської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого, за ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

з протоколу про адміністративне правопорушення №330/19 від 18.09.2019, вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи, суб`єктом декларування в розумінні Закону України Про запобігання корупції», а саме: особою, зазначеною у підпункті «д» пункту 1 ч.1 ст.3 цього Закону особою рядового складу державної кримінально-виконавчої служби, на посаді молодшого інспектора відділу охорони державної установи «Кропивницька виправна колонія №6», часу з 00 год. 00 хв. 01.01.2019 в порушення вимог ч.2 ст.45 Закону (особи, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держви), п. 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №2 (яким НАЗК визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи: перший - з 00 год. 00 хв. 01 вересня 2016 для у т.ч. щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі ст.30 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, а зазначені декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці: другий етап з 00 год. 00 хв. 01 січня 2017 для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом), несвоєчасно подав без поважних причин декларацію особи, яка припиняє діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився про день, час та місце розгляду справи повідомлявся у спосіб, визначений ст. 277-2 КУпАП шляхом направлення судових повісток за адресою, вказаною в протоколі про адміністративне правопорушення м АДРЕСА_2 Кропивницький АДРЕСА_1 . Лист із судовою повісткою, надісланий за даною адресою повернувся до суду з відміткою пошти «за закінченням терміну зберігання» (а.п. 65-66).

Прокурор в судовому засіданні підтримав протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП. Зважаючи на підстави, викладені в протоколі, просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за несвоєчасне подання без поважних причин декларації перед звільненням особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №330/19 від 18.09.2019 та долучені до нього матеріали, вислухавши думку прокурора, оцінивши докази як кожен окремо, так і в їх сукупності, суд дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст. 172-6 КУпАП несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування є підставою для притягнення цієї особи до відповідальності.

Відповідно до положень ч.1 та 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах, і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями ст.280 КУпАП передбаченого, що органи (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а такоє іншими документами.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Під час розгляду справ, пов`язаних з корупцією, необхідно з`ясувати, чи було правопорушення, за яке особу притягують до відповідальності; чи містить діяння склад корупційного правопорушення, передбаченого Законом; чи особа є винною в його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак кримінального правопорушення; чи не закінчилося на момент розгляду справи строки, передбачні ст.38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

З матеріалів справи вбачається, що листом № 4/1915/ПВ начальник Державної установи «Кропивницька виправна колонія (№6)» ОСОБА_2 повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про встановлення факту подання з запізненням декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме перед звільненням з 01.01.2019 по 27.04.2019 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 Повідомлення в Національному агентстві з питань запобігання корупції, відповідно до штампу, зареєстроване 05.05.2019 за №07/39332 (а.п.12).

Так, відповідно до ст.48 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, контроль, зокрема, щодо своєчасності подання. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Відповідно до Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.02.2017 за №56, контроль декларацій Національне агентство здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурних підрозділів його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням таких функцій, та автоматично за допомогою засобів програмного забезпечення інформаційно-телекомунікаційної системи проведення логічного та арифметичного контролю декларацій (далі ІТС ЛАК ЄДРДО). Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі, зокрема, повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали). У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої (их) у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Згідно п.55 ч.1 ст.255 КУпАП протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, статтями 172-4 - 172-9 КУпАП, мають право складати уповноважені на те посадові особи Національного агентства з питань запобігання корупції.

Відповідно до ч.2 ст.49 Закону України «Про запобігання корупції» державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Таким чином, факт подання з запізненням декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме перед звільненням з 01.01.2019 по 27.04.2019 ОСОБА_1 , виявлено начальником Державної установи «Кропивницька виправна колонія (№6)» Повагою ОСОБА_3 , про що невідкладно повідомлено уповноважений на складання протоколу орган НАЗК, де зареєстроване відповідне повідомлення 06.05.2019, і саме з цього часу почався перебіг строку накладення адміністративного стягнення, передбачений ч.3 ст.38 КУпАП, та з якого слід рахувати 3-х місячний строк, протягом якого можливо притягнути особу до відповідальності за корупційне правопорушення.

Вищезазначена ч.3 ст.38 КУпАП чітко вказує, що адміністративне стягнення може бути накладено з дня його виявлення, тобто з часу, коли відповідні уповноважені особи дізнались про факт порушення, а не з часу, коли цей факт був підтверджений зібраними під час перевірки доказами та документами.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №330/19 від 18.09.2019, датою вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП є 27.04.2019.

Протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, стосовно ОСОБА_1 складений 18.09.2019, тобто, станом на 18.09.2019 час складання протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане із корупцією, сплинув, передбачений ч.3 ст.38 КУпАП, трьохмісячний строк притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення корупційного правопорушення. Можливість відновлення або поновлення цих строків КУпАП не передбачає.

Більш того, згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Під час розгляду даного адміністративного матеріалу суд також враховує практику Європейського Суду з прав людини (пункт 137 Рішення від 09.01.2013 у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Others v. the United Kingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Пунктом 7 ч.1 ст.247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

За таких обставин, оперуповноважений Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України не мав права розпочинати провадження у справі та складати протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 330/19 від 18 вересня 2019 року, оскільки ще на момент його складання закінчилися строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ч.3 ст.38 КУпАП, а саме минуло більше трьох місяців з моменту встановлення факту подання з запізненням ОСОБА_1 , декларації перед звільненням.

З огляду на наведене, суд вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, стосовно ОСОБА_1 слід закрити на підставі п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 38, 247, 283, 284, 287 КУпАП,

постановив:

провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Олексій Вікторович Мягкий