Справа № 467/1115/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2019 року Арбузинський районний суд Миколаївської області в складі :

головуючого - судді Явіци І.В.

з участю секретаря судового засідання - Андросової А.В.

розглянувши матеріали, які надійшли від Управління державного агентства рибного господарства у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживає за адресою : АДРЕСА_1

за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Суд визнав доведеним, що 13 вересня 2019 року о 22 год. 50 хв. на Ташлицькому водосховищі в Арбузинському районі Миколаївської області, ОСОБА_1 здійснював лов риби забороненим знаряддям лову - сіткою (доріжкою), не маючи дозволу на промисел, однак риби не зловив, чим грубо порушив п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, викликався у нього двічі шляхом направлення судових повісток, за адресою, що вказана в протоколі про адміністративне правопорушення, втім, останні повернуті до суду з відміткою "закінчився термін зберігання".

Тож, розглядаючи справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд виходив із такого.

У своєму рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" ЄСПЛ зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Та у цьому випадку особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, свого обов`язку у частині належного користування правами виконано не було, що у сукупності із обставинами, викладеними вище дає можливість розглянути справу за відсутності даних про належне повідомлення особи, яка притягається до відповідальності та за її особистої відсутності в судовому засіданні.

З таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з огляду на положення ч.2 ст. 268 КУпАП, оскільки його присутність про розгляді такого роду справи про адміністративне правопорушення не визнається законодавцем обов`язковою, що, у свою чергу, не дає змоги піддати його приводу.

Тому, дослідивши надані йому докази у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, зробив такі висновки.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення, серед іншого, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

А положення ст. 280 КУпАП зобов`язують орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про

адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, серед іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Тож, дослідивши усі надані суду докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає повністю доведеною провину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП.

Зокрема, такий висновок суд зробив із даних, які містяться у :

-протоколі про адміністративне правопорушення № 014117/1375 від 13 вересня 2019 року ;

-описі - оцінці знарядь лову від 13 вересня 2019 року, який містить відомості щодо знаряддя лову - сітки ліскової довжиною 10 метрів, висотою 1,5 м., вічко 20 см.

До того ж, протокол про адміністративне правопорушення містить у собі письмові пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, із яких слідує, що ОСОБА_1 дійсно ловив рибу за допомогою забороненого знаряддя лову.

Усі ці докази, у їх сукупності, підтверджують обставини, що підлягають доказуванню у справі, як то, щодо часу, місця, способу вчинення адміністративного правопорушення, а також спрямованості умислу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Отже, суд сприймає їх як належні, оскільки вони прямо і непрямо підтверджують існування/відсутність обставин, що підлягають доказуванню у цьому провадженні і мають для нього значення, а також допустимими, так як підстав вважати, що вони отримані з порушенням встановленого законом порядку немає.

Вирішуючи питання про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, суд, зокрема, виходив із такого.

Відповідно до пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння,

спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

А тому, з огляду на наведене, у ракурсі установлених судом фактичних обставин справи шляхом встановлення юридично значущих ознак, визначення правової норми, що підлягає застосуванню, і встановлення відповідності ознак вчиненої дії конкретному складу правопорушення, передбаченому Кодексом України про адміністративні правопорушення, суд

вважає правильною кваліфікацію дій ОСОБА_1 за ч.4 ст. 85 КУпАП, оскільки він грубо порушив правила рибальства, здійснюючи вилов риби із застосуванням забороненого знаряддя лову - сітки ліскової.

За такого, суд визнав повністю доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП за обставин, установлених судом.

Разом із тим, статтею 22 КУпАП передбачено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа) уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності та обмежитися усним зауваженням.

За змістом цієї норми закону, малозначне правопорушення - це діяння, яке не становить великої громадської небезпеки, не заподіяли або не здатні були заподіяти скільки-небудь значної шкоди громадським або державним інтересам, так само як правам і свободам громадян чи іншим охоронюваним законом цінностям.

Можливість звільнення від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення передбачає, що посадова особа зобов`язана розглянути всі сторони адміністративного правопорушення, оцінити його наслідки, переконатися, що внаслідок його вчинення не завдана значна шкода окремим громадянам або суспільству, дослідити обстановку, у якій вчинене правопорушення, особистість порушника, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність тощо.

Тому у світлі установлених фактичних обставин справи, зокрема, того, що ОСОБА_1 не зловив жодної одиниці риби за допомогою забороненого знаряддя лову, ураховуючи формальну наявність у його діянні ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, як то, його об`єктивної і суб`єктивної сторони, що характеризують цей склад правопорушення, відсутність матеріальної шкоди, спричиненої правопорушенням і умислу на заподіяння значної шкоди, з огляду на характер вчиненого правопорушення, тобто, виходячи із ступеню суспільної небезпеки, цінності об`єкта протиправного посягання, змісту такого посягання, обстановки, часу і способу, а також ступеню вини, мотивації вчинення правопорушення, суд приходить до висновку, що вчинене ОСОБА_1 адміністративне правопорушення у цій ситуації не тягне за собою великої суспільної небезпеки і не спричинило збитків державним або суспільним інтересам, а тому є малозначним.

Тому на підставі положень ст. 22 КУпАП, за таких обставин, суд вважає за необхідне звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за учинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 цього ж Кодексу, і обмежитись усним зауваженням.

За приписами ч.2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття справи.

З цих мотивів, керуючись ст.ст. 248, 249, 251,252, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП і звільнити його від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

На підставі ч.2 ст. 284 Кодексу України про адміністративне правопорушення - справу закрити.

Постанова може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду або через Арбузинський районний суд Миколаївської області протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя І.В. Явіца