Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/237/19
Провадження № 3/280/165/19
ПОСТАНОВА
Іменем України
19 березня 2019 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Щербаченко І. В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України відповідно до постанови Житомирського апеляційного суду від 20.02.2019, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Степок Чуднівського району Житомирської області, громадянина України, який проходить військову службу у військовій частини НОМЕР_1 (військовослужбовець за контрактом) на посаді такелажника такелажної роти військової частини, неодруженого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , представника військової частини НОМЕР_1 Мошківського А. А.,

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області 25.02.2019 від Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України відповідно до постанови Житомирського апеляційного суду від 20.02.2019 надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до протоколу серії А2192 №5 від 11.02.2019 про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення, 08 лютого 2019 року о 08:00 годині прибув на службу та перебував на службі на території військової частини у нетверезому стані, чим вчинив правопорушення, передбачене частиною 3 статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи. Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_1 роз`яснені права та обов`язки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності передбачені ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення та ст. 63 Конституції України.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у тому, що перебував у нетверезому стані на службі, визнав, представник військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 пояснив, що ОСОБА_1 вчинялися дрібні порушення.

Вивчивши матеріали справи, приходжу до висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Згідно ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно статті 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення оцінка доказів здійснюється органом /посадовою особою/ за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_3 останній вказав, що він 08.02.2019 о 08:00 годині прибув на службу та перебував на службі на території військової частини у нетверезому стані, так як 08.02.2019 вночі зі своєю подругою відпочивав та вживав спиртні напої, при цьому вжив велику кількість спиртного. Він підтвердив, що був проінструктований про заборону перебування на військовій службі у нетверезому стані, вину у вчиненому визнає.

Згідно виписки №58 від 08.02.2019 ОСОБА_1 о 10:15 годині 08.02.2019 перебував в стані алкогольного сп`яніння внаслідок вживання алкоголю.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначив, що допустимість доказів є прерогативою національного права із за загальним правилом, саме національні суди уповноважені оцінювати надані їм докази (пункт 34 рішення у справі «Тейксера де Кастор проти Португалії» від 09 червня 1998 року, пункт 54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19 лютого 2009 року), а також ,що порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаними Конвенцією про захист прав і основоположних свобод 1950 року, згідно статті 6 якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстроковим судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його права та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Відповідно до статті 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення найважливішим джерелом доказів у справі про адміністративне правопорушення є протокол про вчинення адміністративного правопорушення, який повинен містити ознаки правопорушення передбаченого Кодексом України про адміністративні правопорушення. Проте зазначений протокол містить істотні протиріччя між об`єктивною стороною адміністративного правопорушення та кваліфікацією дій ОСОБА_1 .

У справі «Малофєєва проти Росії» ЄСПЛ серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Частиною першою статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, тягнуть за собою накладення штрафу від сімдесяти до ста сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт з утриманням на гауптвахті на строк до п`яти діб.

Відповідно до частини третьої статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду, тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятнадцяти до двохсот вісімдесяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт з утриманням на гауптвахті на строк від семи до десяти діб.

Отже, для кваліфікації дій за частиною третьої статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення особа повинна вчинити дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, якщо таку особу протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення та/або в умовах особливого періоду.

У вищевказаному протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не притягався, водночас, протокол не містить відомостей про те, яким нормативно-правовим актом передбачена дія особливого періоду на час вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Приймаючи до уваги, відсутність достовірних даних про те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення, керуючись у тому числі ст. 62 Конституції України, відповідно до якої усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, приходжу до переконання, що провадження у справі відносно ОСОБА_1 слід закрити у зв`язку з недоведеністю його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження.

Керуючись статтями 7, 9, 17220, 245-247, 251-252, 280, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення 08.02.2019 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 17220 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І. В. Щербаченко