Справа № 596/757/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.10.2019 року

Суддя Гусятинського районного суду Тернопільської області Лисюк І.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Гусятинського відділення поліції Підволочиського відділу поліції ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 , не працюючого, за ч.2 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 056245 від 27.01.2019 року ОСОБА_1 26.01.2019 року приблизно о 23:00 год. за місцем спільного проживання повторно протягом року вчинив домашнє насильство відносно спів жительки ОСОБА_2 , під час якого обзивав нецензурною лайкою, виганяв з дому, чинив моральний та психологічний тиск, за що передбачена відповідальність ч.2 ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Суд здійснював відповідні заходи щодо судового виклику особи, що притягується до адміністративної відповідальності за адресою, зазначеною в протоколі про адміністративне правопорушення. Постановами суду матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 с.173-2 КУпАП направлялись для належного оформлення.

Ст. 245 КУпАП регламентує, що завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, окрім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Тобто підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення є наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак, тобто об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони.

Диспозицією та об`єктивною стороною правопорушення за ст. 173-2 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за насильство в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, не проходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї. Крім того, обов`язковими ознаками складу правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП України є те, що особою, потерпілою від насильства в сім`ї, може бути лише член сім`ї, діяння обов`язково повинно бути протиправним, яке призвело або могло призвести до порушень прав члена сім`ї.

Ч. 2 ст. 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за ті самі дії, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Насильство в сім`ї є порушенням прав людини. У законодавчо закріпленому понятті «насильство в сім`ї» є конкретна вказівка на це: «якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина». Відповідно, не буде насильством у сім`ї вчинення дій, які за своїм характером мають ознаки цього виду насильства, але не порушують права та свободи особи. А тому, для правильної кваліфікації дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, факт порушення вказаних прав повинен відображатися у протоколі про адміністративне правопорушення.

А також в протоколі не конкретизований вид насильства (фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування), які є невід`ємною частиною об`єктивної сторони даного адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачає, що психологічне насильство є формою домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Згідно змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 056245 від 27.01.2019 року, відомості щодо заподіяння потерпілій шкоди, або її можливого заподіяння у вказаних процесуальних документах відсутні, а також не зазначено, в чому така шкода проявилась, або могла проявитись, у зв`язку з чим на даний момент не можливо встановити наявність або відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 173-2 КУпАП в діях ОСОБА_1

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Як вбачається із матеріалів справи протокол оформлений не належним чином, оскільки в протоколі зазначено місце проживання ОСОБА_1 «( АДРЕСА_2 ) с. Яблунів АДРЕСА_3 Гусятинського району, Тернопільської області, що унеможливлює суд встановити його місце проживання, оскільки адміністративно- АДРЕСА_4 одиниця «м АДРЕСА_5 Чортків» в Гусятинського районі не значиться. Також із графи протоколу «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» вбачається, що адміністративне правопорушення вчинене за спільним місцем проживання, однак саме місце не зазначено. А також в протоколі не зазначено адреси місця реєстрації ОСОБА_1

Графа в протоколі про адміністративне правопорушення «чи притягався (лася) до адміністративної відповідальності не заповнена, однак ОСОБА_1 інкримінується ч.2 ст. 173-2 КУпАП, яка передбачає відповідальність за дії, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою статті 173-2 КУпАП.

Графа «пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності по суті порушення» та графа «від пояснення та підпису відмовився (лася) у присутності понятих» - не заповнені.

Окрім того фабула статті передбачає обов`язкову наявність потерпілого, однак графа «потерпілий (прізвища, імена, місця проживання)» не містить запису, хоча із фабули правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство відносно співжительки ОСОБА_3 .

Згідно п. 7 Розділу ІІ «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1376, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Відповідно до п.9 Розділу IV вищевказаної інструкції бланк постанови по справі про адміністративне правопорушення заповнюється розбірливим почерком. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до постанови, а також внесення додаткових записів після того, як постанова підписана особою, щодо якої вона винесена. У разі допущення порушень при оформленні такої постанови її заповнений бланк вважається зіпсованим.

Таким чином, до суду надано протокол про адміністративні правопорушення який не відповідає вимогам вищезазначеної інструкції та не може бути предметом судового розгляду.

На зазначені недоліки суд звертав увагу в постановах Гусятинського районного суду Тернопільської області від 25 травня 2019 року та від 22 липня 2019 року.

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Так, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

В зв`язку з наведеним, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 173-2 КУпАП, а тому справу слід закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно п.1 ст.247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного провадження по справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 130, 247, 283, 284КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 173-2 КУпАП відносно ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її проголошення до Тернопільського апеляційного суду через Гусятинський районний суд.

Суддя: підпис

З оригіналом вірно

Суддя Гусятинського районного суду І.О. Лисюк