Справа № 265/1279/19
Провадження № 3/265/739/19
П О С Т А Н О В А

20 березня 2019 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області ОСОБА_1, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, яка проживає та зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ст.156 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А :

До Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення, серія ГП 230459, складений 06 лютого 2019 року відносно ОСОБА_2 за ст. 156 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з додатками до нього.

Згідно вказаного протоколу "06 лютого 2019 року, приблизно о 15-00 годині, ОСОБА_3, реалізатор у більярдному клубі «Максов», розташованому за адресою: проспект Перемоги, 72, здійснювала роздрібну торгівлю алкогольними напоями без наявності будь-яких дозвільних документів (ліцензії), чим порушила правила торгівлі алкогольними напоями".

ОСОБА_2 вину у порушенні не визнала. Зазначила, що вона, ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Ксеніта), 06 лютого 2019 року вийшла до більярдного клубу «Максов» на стажирування як реалізатор. Вона не є субєктом господарювання, будь-яку господарську діяльність не здійснює. Про те, що у вказаному закладі відсутня ліцензія на продаж алкогольних напоїв, її не повідомили. Вона особисто цим питанням не цікавилась, адже це не входить до її обовязків. Вважає, що протокол відносно неї складено безпідставно. Просила справу закрити за відсутності в її діях складу правопорушення.

Вислухавши ОСОБА_2, вивчивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Підставою залучення суб'єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об'єктивних і суб'єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об'єкт, об'єктивна сторона, суб'єкт і суб'єктивна сторона).

Об'єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об'єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об'єктивних умов його здійснення. Обов'язковими ознаками об'єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв'язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак обєктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб'єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов'язковою ознакою суб'єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Частина 1 ст. 156 КУпАП передбачає відповідальність за роздрібну або оптову, включаючи імпорт або експорт, торгівлю спиртом етиловим, коньячним або плодовим або роздрібна торгівля алкогольними напоями чи тютюновими виробами без наявності ліцензії або без марок акцизного збору чи з підробленими марками цього збору.

Статтею 1 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» № 481/95-вр в редакції від 04 червня 2017 року встановлено, що роздрібна торгівля - це діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб'єктах господарювання громадського харчування.

Відповідно до ст. 15 цього Закону роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами може здійснюватися суб'єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Господарського кодексу України суб'єктами господарювання є: 1) господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; 2) громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

Таким чином, суб'єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.156 ч.1 КУпАП може бути лише суб'єкт господарювання.

Проте жодних доказів в розумінні статті 251 КУпАП, які підтверджують, що ОСОБА_2 є суб'єктом господарювання, а отже, й суб'єктом даного правопорушення, матеріали протоколу не містять.

ОСОБА_2 вину у порушенні не визнає, зазначає, що проходила стажирування у закладі як реалізатор, про наявність/відсутність ліцензії на продаж алкогольних напоїв не знала та цим питанням не цікавилась, адже це не входить до її обовязків.

Докази на спростування вказаних ОСОБА_2 обставин в матеріалах справи відсутні.

За наведених обставин, суддя дійшла висновку, що ОСОБА_2 не є субєктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, а отже, склад даного правопорушення в її діях відсутній.

Суддя також звертає увагу на те, що за п. 9 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 листопада 2015 року № 1376, у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Крім того, суддя враховує практику Європейського суду з прав людини (справи «Лучанінова проти України», рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02,«Малофєєва проти Росії», рішення від 30.05.2013 р., заява №36673/04, «Карелін проти Росії», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.), де серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип) рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, суддя вважає необхідним провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 156 ч. 1 КУпАП закрити через відсутність в її діях складу даного правопорушення.

Згідно протоколу огляду та вилучення від 06 лютого 2019 року в більярдному клубі «Максов» по проспекту Перемоги, 72 в місті Маріуполі були виявлені та вилучені алкогольні напої. Проте даний протокол не містить даних про те, де зберігається вилучений товар.

Враховуючи наведене, суддя вважає необхідним зобовязати старшого дільничного офіцера Лівобережного відділення поліції Центрального ВП ГУ Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_4, яким складено вищевказаний протокол огляду та вилучення, повернути власнику вилучені у вказаному закладі предмети торгівлі на підставі протоколу огляду та вилучення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП.

Зобовязати старшого дільничного офіцера Лівобережного відділення поліції Центрального ВП ГУ Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_4 організувати повернення власнику предметів торгівлі, вилучених в більярдному клубі «Максов» (місто Маріуполь, проспект Перемоги, 72) згідно протоколу огляду та вилучення від 06 лютого 2019 року).

Постанова набирає чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Шиян В.В.