Справа № 359/1746/19
Провадження № 3/359/756/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

1 березня 2019 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., за участю представника митниці Клімова С.Г., особи, яка притягується до відповідальності, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 та ч. 1 ст. 483 МК України, щодо громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Ліван, місце проживання: Україна, АДРЕСА_1; тимчасово не працює, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1, дата видачі 18.07.2018, орган, що видав 5911, запис № 170,

в с т а н о в и в :

31.01.2019 р. о 20 год. 29 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), який відлітав до ОАЕ, м. Дубай, літаком авіакомпанії «FLYDUBAI», рейсом № 730, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018р. «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має 9 000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред'явити всю наявну готівку в службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю). Громадянином України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) було видано готівку в розмірі 9000 доларів США, які містились в кишені джинсів одягнених на ньому. Після неодноразових запитань інспектора пасажиром було видано ще 20000 доларів США, а саме дві пачки по 10 000 доларів США, що знаходились окремо за поясом джинс пасажира, що були одягнені на ньому та були прикриті сорочкою білого кольору, яка була одягнена на випуск, а саме прикривала джинси. Вищезазначена готівка в сумі 20 000 доларів США була розкладена на дві пачки по 10 000 доларів США, кожна пачка була перев'язана тоненькою резинкою, загорнута у білий папір (формат А4) та заклеєна скотчем.

Зазначена готівка переміщувалась способом, що утруднює виявлення.

Переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та мають ознаки порушення митних правил, передбачені ч. 1 ст. 483 МК України.

Зі слів громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) вся готівка належить йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю "зеленим коридором", де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 9 000 доларів США. За протоколом про порушення митних правил вилучено 20 000 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз'яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі та наданні документів, що підтверджують зняття готівки з власних рахунків у банках (фінансових установах), виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро для резидентів України, відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. зі змінами, та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України. Також, так як готівка переміщувалась через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, а саме способом, що утруднює виявлення, то вказані дії громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) мають ознаки порушення митних правил, передбачені ч. 1 ст. 483 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці складено протокол про порушення митних правил № 0045/12500/19 один примірник якого вручено під підпис громадянину України ОСОБА_1 , і в якому було зазначено про час та місце розгляду справи про порушення митних правил.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі, - не встановлено.

В судове засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 (ОСОБА_1) з'явився, свою вину визнав частково. Пояснив, що відлітав з України з метою відкрити власний ресторан в м. Дубаї, ОАЕ та перевозив із собою гроші, які отримав від продажу квартир в Україні. Переміщував 29 000 доларів США, 9000 доларів США знаходились в кишені джинсів, одягнених на ньому, а 20 000 доларів США розкладені по 10 000 доларів США, загорнуті в білий папір на заклеєні скетчем і знаходились за поясом тих самих джинсів, що були одягнені на ньому. Гроші він розділив на три часини, загорнув та заклеїв з метою безпеки, оскільки вивозив велику суму і у нього було багато пересадок різними видами транспорту. Спочатку він їхав маршруткою, потім автобусом, а потім відлітав літаком. Вся готівка належить йому особисто, він отримав її від продажу квартир в м. Суми, на підтвердження чого має відповідні документи. Декларацію він не заповнював, не знав, що це потрібно робити, оскільки раніше таку суму готівки не вивозив. Втім, правопорушення вчинив ненавмисно, мети приховувати валюту не мав. Просив не конфісковувати вилучені митниками кошти, оскільки всі підтверджуючі походження валюти документи він надав, а застосування конфіскації предметів порушення митних правил, у даному випадку, буде порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, оскільки покладе на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Представник митниці протокол підтримав та зазначив, що громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 та ч. 1 ст. 483 МК України, у зв'язку з чим просив застосувати до правопорушника адміністративне стягнення, передбачене санкціями вказаних статей.

Суддя, заслухавши думку представника митниці, пояснення особи, яка притягується до відповідальності, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, вважає, що в діях громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України. Разом з тим, вина громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) не знайшла свого підтвердження, а склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, судом не встановлений, а тому провадження у справі в цій частині підлягає закриттю, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), який відлітав до ОАЕ, м. Дубай, літаком авіакомпанії «FLYDUBAI», рейсом № 730, самостійно обрав вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, - з моменту перетину останнім "білої лінії", що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі що перевищує 10 000 євро.

Так, вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується, дослідженими у судовому засіданні, письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил № 0045/12500/19 від 31.01.2019 р. (а.с.2-6); даними протоколу опитування в справі про порушення митних правил № 0045/12500/19 від 31.01.2019 р. (а.с.7-10); даними доповідної записки головного державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного поста «Бориспіль - аеропорт» Київської митниці ДФС від 31.01.2019 р. щодо складання протоколу про ПМП № 0045/12500/19 (а.с.11-13); описом предметів (а.с.15-16); копією переліку валюти, затриманої за протоколом про ПМП № 0045/12500/19 (а.с.17-21); розрахунком еквіваленту 10 000 євро щодо доларів США станом на 31.01.2019 до протоколу про ПМП № 0045/12500/19 від 31.01.2019 р. (а.с.22), іншими матеріалами справи та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України "Про міжнародні договори" від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "Про захист прав людини і основоположних свобод", а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції. Правопорушення, яке вчинив громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) та полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 20 000 доларів США, що підлягають обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в Україну, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення, яке вчинив громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Відповідно до ч. 2 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 року № 148, Фізична особа-резидент має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином, єдине діяння, яке вчинив громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) потенційно міг завдати державі, була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися за межами території України. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.

Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує обставини, зазначені особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, в судовому засіданні.

При перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) переміщував 29 000 доларів США, з яких 9000 доларів США знаходились в кишені джинсів, одягнених на ньому, а 20 000 доларів США розкладені по 10 000 доларів США, загорнуті в білий папір на заклеєні скетчем і знаходились за поясом тих самих джинсів, що були одягнені на пасажирі. Гроші ОСОБА_1 (ОСОБА_1) розділив на три часини, загорнув та заклеїв з метою безпеки, оскільки вивозив велику суму і у нього було багато пересадок різними видами транспорту. Грошові кошти являються його власними, які він отримав від продажу квартир у м. Суми та мають легальне походження, що підтверджується відповідними документами, а саме: договором купівлі-продажу квартири в м. Суми від 10.01.2019 року, договором купівлі-продажу квартири в м. Суми від 21.08.2018 року, банківським договором та квитанціями.

Наміру приховати грошові кошти від митного органу останній не мав. Порушення митних правил сталося через необережність. Конфіскація вилучених коштів, поставить громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) в скрутне матеріальне становище.

Дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, у матеріалах справи відсутні.

З огляду на наведене, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього "індивідуальний надмірний тягар".

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилучених коштів, не сприятиме вихованню громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) та попередженню вчиненню ним нових порушень, а лише негативно вплине на його матеріальне становище.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріали справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1)в подальшому.

Зі змісту ст.283 КУпАП вбачається, що постанова суду у справі про адміністративне правопорушення має бути законною, обґрунтованою та вмотивованою.

Відповідно до вимог ст.489 МК України, ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно п.4 ч.1, ч.2 ст.495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються, у тому числі, - висновком експерта. Посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює провадження у справі про порушення митних правил, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

В протоколі також зазначено, що готівка переміщувалась громадянином України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, а саме способом, що утруднює виявлення, у зв'язку з чим, вказані дії останнього мають ознаки порушення митних правил, передбачені ч. 1 ст. 483 МК України.

Натомість в протоколі складеному стосовно ОСОБА_1 (ОСОБА_1) не зазначено, які саме ознаки свідчили про приховування валюти.

Відповідно до п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 03.06.2005 № 8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» - Незаконне переміщення предметів із приховуванням від митного контролю (ст.201 КК, ст.352 МК - це їх переміщення через митний кордон України з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів чи способів, що утруднюють їх виявлення, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи одержаних незаконним шляхом або таких, що містять неправдиві дані.

Відповідно до п.37 ст.1 МК під спеціально виготовленим сховищем (тайником) треба розуміти сховище, виготовлене з метою незаконного переміщення товарів через митний кордон України, а також обладнані і пристосовані з цією ж метою конструктивні ємності та предмети, які попередньо піддавалися розбиранню, монтажу тощо.

Використанням інших засобів чи способів, що утруднюють виявлення предметів, можуть визнаватися, зокрема, приховування останніх у валізах, одязі, взутті, головному вбранні, речах особистого користування, на тілі або в організмі людини чи тварини, а також надання одним предметам вигляду інших (зміна їхніх зовнішніх ознак - форми та стану, упаковки, ярликів, етикеток тощо).

Вказане вище, дає підстави для висновку, що спосіб та місце переміщення зазначеної в протоколі готівки не відноситься до спеціально виготовленого сховища чи тайника.

Громадянин України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) не мав наміру приховувати валюту, а лише хотів належним чином здійснити її безпечне перевезення, у зв'язку з чим, доводи митного органу з цього приводу суддя оцінює критично та вважає, що вони не належать до ознак складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.483 МК України, а тому не можуть утворювати склад правопорушення за яке особа притягується до відповідальності.

Зазначені вище обставини у своїй сукупності свідчать про безпідставність, необґрунтованість та необ'єктивність висновків митного органу щодо переміщення особою, яка притягується до відповідальності, товару, а саме валюти в розмірі 20 000 доларів США з приховуванням від митного контролю, з використанням засобів та способом, що утруднює виявлення.

Отже, будь-яких дій громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), які б були спрямовані на приховування від митного контролю та утворювали склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, судом не встановлено.

Виходячи з вищевказаного, беззаперечних та достатніх доказів на вчинення дій, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю митним органом не надано.

Інших обставин в протоколі та матеріалах справи не відображено, у зв'язку з чим відсутні підстави для висновку про наявність в діях громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) порушення ч. 1 ст. 483 МК України, про які вказано в протоколі про порушення митних правил.

З огляду на викладене, в діях громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) відсутні ознаки та склад порушення митних правил, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України.

Згідно ст. 487 МК України, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що провадження відносно громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) в частині притягнення останнього до відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України підлягає закриттю, у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на оплату послуг перекладача відшкодовуються з державного бюджету.

Таким чином, з громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1) на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил від 17.12.2018 р. № 0891/12500/18 до місця зберігання у розмірі 41 грн. 02 коп.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

На підставі викладеного та керуючись п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, ч. 1 ст. 483, ст.ст. 487, 520 МК України, ст. ст. 8, 23, 33, 40-1, 247 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1, дата видачі 18.07.2018, орган, що видав 5911, запис № 170 - у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп.

Сума штрафу підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Державний бюджет України, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучені кошти, згідно протоколу про порушення митних правил № 0045/12500/19, а саме:

- долари США, згідно курсу НБУ станом на 31.01.2019 р. за 100 доларів США - 2775-5525 грн., кількістю 20 000 доларів США, вартістю 555 110 грн. 50 коп. - повернути громадянину України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1, дата видачі 18.07.2018, орган, що видав 5911, запис № 170.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1, дата видачі 18.07.2018, орган, що видав 5911, запис № 170, щодо притягнення останнього до відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України - закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1, дата видачі 18.07.2018, орган, що видав 5911, запис № 170, на користь державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України; код отримувача (за ЄДРПОУ): 38007070; Банк одержувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 0004; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір, Бориспільського міськрайонного суду Київської області) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1, дата видачі 18.07.2018, орган, що видав 5911, запис № 170, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 20172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 41 грн. 02 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя С.М. Вознюк