Провадження № 3/761/7711/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2019 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Кваша А.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , захисника Мироненка О.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління Держпраці у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Черкаської області, громадянина України, який обіймає директора ТОВ «ДЕЛЬТА СОФТ» та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 41 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, а саме: в порушення вимог статті 95 КЗпП України, статті 33 Закону України «Про оплату праці», Постанови КМУ від 17.07.03 №1078 «Про затвердження порядку проведення індексації грошових доходів населення» нарахування індексації на заробітну плату працівника ОСОБА_2 за листопад 2018 року не проводиться. Посадовий оклад працівника ОСОБА_2 підвищувався в січні 2018 року, що підтверджується наданим штатним розписом та довідкою про доходи за підписом директора ТОВ «ДЕЛЬТА СОФТ» ОСОБА_1 Індексації підлягає частина заробітної плати, яка не перевищує прожиткового мінімуму для працездатних осіб з січня 2018 року - 1762 гривень, у липні - листопада 2018 року - 1841 гривня, з грудня 2018 року - 1921 гривня. Величина приросту індексу споживчих цін, на яку індексують у листопаді - 2018 року становить 4%. Відповідно до наданої Товариством розрахунково-платіжної відомості №НЗП-000012 за листопад 2018 року працівнику ОСОБА_2 нарахована заробітна плата за 22 відпрацьовані дні у розмірі 3723 гривні. Відповідно до статті 12 Закону України «Про оплату праці» норми оплати праці встановлюються Кодексом законів про працю України та іншими законодавчими актами. Передбачена КЗпП України індексація є мінімальною державною гарантією.

Крім того, в порушення вимог частини першої та другої статті 115 КЗпП України, частини першої статті 24 ЗУ №108, виплата заробітної плати проводиться рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує 16 календарних днів, що підтверджується наданими Товариством розрахунково-платіжними відомостями та відомостями про виплату готівки за листопад - грудень 2018 року та січень - червень 2019 року.

Крім того, в порушення вимог частини четвертої статті 115 КЗпП України, статті 21 ЗУ №504 заробітна плата працівникам за весь час щорічної відпустки виплачується пізніше ніж за три дні до початку відпустки. Відповідно до наказу від 24.05.2019 року №2-К ОСОБА_2 надано оплачувану відпустку з 03 червня 2019 року по 11 червня 2019 року, проте заробітну плату за весь час щорічної відпустки ОСОБА_2 отримав 21 червня 2019 року, що підтверджується розрахунково-платіжною відомістю №НЗП-000006 за червень 2019 року та відомістю на виплату готівки №ВЗП-000006 від 21 червня 2019 року.

Також, в порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, не проводиться в день звільнення. Відповідно до наказу від 07 червня 2019 року №3-К ОСОБА_2 звільнено з посади програміста з 21 червня 2019 року за згодою сторін, проте суми належні при звільненні ОСОБА_2 на день інспекційного відвідування виплачено не було, що підтверджується розрахунково-платіжними відомостями за квітень-травень 2019 року та відомостями на виплату готівки за квітень - травень 2019 року. Інспектором нарахована заборгованість перед ОСОБА_2 в сумі 6748,20 гривень.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнав та пояснив, що з боку ТОВ «ДЕЛЬТА СОФТ» відсутні порушення законодавства про працю.

Захисник Мироненко О.О. заявив клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, враховуючи, що докази правопорушення ґрунтуються лише на акті інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №КВ1393/33/АВ від 05 серпня 2019 року, який був складений у відповідності до Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою КМ України від 26.04.2017 року №295, проте зазначена постанова КМ України №295 визнана нечинною постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 року (справа № 826/8917/17).

Суддя, вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , захисника Мироненка О.О., дослідивши наявні матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, вважає, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю подій і складу адміністративного правопорушення, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Перевіркою матеріалів справи про адміністративне правопорушення встановлено, що посадовою особою при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в якості доказів взято за основу акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №КВ1393/33/АВ від 05 серпня 2019 року.

З дослідженого акту слідує, що він був складений у відповідності до Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою КМ України від 26.04.2017 року №295.

Проте, враховуючи, що зазначена постанова КМ України №295 визнана нечинною постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 року (справа № 826/8917/17), акт №КВ1393/33/АВ від 05 серпня 2019 року судом не може бути визнаним належним та допустимим доказом, враховуючи наведене.

Таким чином, докази, в розумінні ст.251 КУпАП, які підтверджують порушення, зазначене в протоколі, в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ у справах «Малофаєва проти Росії», рішення від 30.05.2013р., та «Карелін проти Росії», рішення від 20.09.2016р., ЄСПЛ серед іншого зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготовитися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що провадження у справі слід закрити за відсутністю подій і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, за обставинами, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. 41 ч.1, п. 1) ст. 247, ст. 251, ст. 252, ст. 256, ст. 280, ст. 283, ст. 284, ст. 285 КУпАП, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.41 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю подій і складу адміністративного правопорушення за обставинами, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя: А.В. Кваша