Справа № 214/7085/19
3/214/2093/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

11 жовтня 2019 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Прасолов В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що народилася в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, громадянки України, заміжньої, не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.184 ч.2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

19 вересня 2019 року на адресу суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №108623 від 13 вересня 2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.184 ч.2 КУпАП, з якого слідує, що ОСОБА_2 не виконує своїх батьківських обов`язків щодо виховання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме 12 вересня 2019 року о 9 год. 00 хв. вдома брудно, стоїть неприємний запах, розкидане сміття, тим самим не створила належних умов для життя та розвитку дітей.

У судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні правопорушення не визнала, суду пояснила, що вона дійсно проживає зі своїми дітьми в одній з кімнат за адресою: АДРЕСА_2 . 12 вересня 2019 року представники служби у справах дітей дійсно проводили обстеження житлово-побутових умов в цій квартирі, однак перевіряли іншу сім`ю, яка також проживає в квартирі. Що стосується її, то умови проживання для дітей вона забезпечила належним чином, ухилення від виконання батьківських обов`язків не допускала.

В подальшому в судове засідання ОСОБА_2 не з`явилась, будучи повідомленою належним чином, причини неявки суду невідомі.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка, в присутності законного представника ОСОБА_2 , неповнолітня ОСОБА_3 30 вересня 2019 року суду пояснила, що її мати належним чином виконує батьківські обов`язки. Того дня в кімнаті квартири, де її сім`я мешкає, за адресою: АДРЕСА_2 , дійсно було прибрано та чисто.

В судовому засіданні досліджені наступні письмові докази: протокол про адміністративне правопорушення, лист служби у справах дітей про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.184 КУпАП, акт обстеження житлово-побутових умов від 12 вересня 2019 року, свідоцтва про народження дітей, постанова Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 травня 2019 року про притягнення ОСОБА_2 до відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП.

Відповідно до ст.252 КУпАП, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, оцінивши досліджені докази за своїм внутрішнім переконанням, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступних висновків.

Протокол про адміністративне правопорушення вважаю неналежним доказом, оскільки в ньому не зазначено, за якою саме адресою ОСОБА_2 не забезпечила умови для проживання її неповнолітніх дітей; об`єктивну сторону адміністративного правопорушення викладено не у відповідності до диспозиції ч.2 ст.184 КУпАП, за якою кваліфіковано дії ОСОБА_2 ; в протоколі відсутні відомості про свідків, які б могли підтвердити факт вчинення порушення.

Акт обстеження житлово-побутових умов вважаю неналежним доказом, оскільки з акта слідує, що обстеження житлово-побутових умов хоча й здійснювалось за адресою: АДРЕСА_2 , однак в аспекті перевірки таких умов проживання сім`ї ОСОБА_6 , яка також, окрім ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , проживає зі своїми дітьми в квартирі.

Лист служби у справах дітей про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.184 КУпАП вважаю неналежним доказом, оскільки він ґрунтується виключно на акті, складеному в результаті проведення рейду «Неблагополучна сім`я» стосовно сім`ї ОСОБА_6 , в той час як припис про притягнення до відповідальності видано у відношенні ОСОБА_2

Свідоцтва про народження дітей ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , вважаю належними доказами, так як вони підтверджують, що ОСОБА_2 є їх матір`ю.

Покази свідка ОСОБА_3 вважаю належним доказом, оскільки вони містять істотну інформацію, що стосується справи та отримані у встановленому законом процесуальному порядку.

Постанову суду вважаю належним доказом, оскільки вона має значення для перевірки правильності кваліфікації дій ОСОБА_2 та підтверджує притягнення її до адміністративної відповідальності за ухилення від виконання батьківських обов`язків.

Досліджені у судовому засіданні докази вважаю допустимими.

Обговорюючи питання про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.184 ч.2 КУпАП, виходжу з наступного.

Відповідно до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п.4.1).

В розумінні ст.280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Приймаючи до уваги положення ст.ст.7, 245 КУпАП, згідно яких ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, приходжу до переконання, що у судовому засіданні не добуто допустимих та належних доказів на підтвердження наявності в діях ОСОБА_2 складу інкримінованого правопорушення. При цьому враховую наступне.

Згідно зі ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення як сукупності передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Диспозиція ч.2 ст.184 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, вчинене повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Отже, суб`єктивна сторона даного правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності. Об`єктивна сторона правопорушення виражається в ухиленні батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Так, в матеріалах справи немає жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про ухилення ОСОБА_2 від виконання батьківських обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя її неповнолітніх дітей. Так, комісійна перевірка хоча й проводилась в квартирі, де вона проживає в одній з кімнат, однак стосовно іншої сім`ї. Акт обстеження житлово-побутових умов конкретно в її кімнаті та при проведенні комісійної перевірки саме її сім`ї в матеріалах справи відсутній. Свій обов`язок щодо збирання доказів відповідно до ст.255 КУпАП інспектор ЮП, як суб`єкт владних повноважень, при складанні протоколу не виконала.

Суд зауважує, що для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення. Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, за встановлених обставин вважаю недоведеним наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП, а тому провадження по справі слід закрити.

Керуючись ст.184 ч.2, ст.245, п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.252, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.184 ч.2 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя В.М. Прасолов