Справа № 712/1185/19
Провадження № 3/712/509/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2019 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І., за участю прокурора Лисика М.А., адвоката Топора І.О. розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки НП України про притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, працюючої заступником начальника відділу Черкаської міської ради, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, ІПН: НОМЕР_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

29.01.2019 до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшли з Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України адміністративні матеріали відносно ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 24.01.2019 № 306427 ОСОБА_2, будучи на посаді заступника начальника відділу документообігу департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, будучи згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті З Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII (далі по тексту - Закон №1700-УІІ), суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення вимог ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», без поважних причин, несвоєчасно подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація) за 2017 рік, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, оскільки граничний термін подачі Е-декларації законом визначено 31.03.2018, а фактично нею подана 13.11.2018, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, оскільки вважає, що в її діях наявний склад адміністративного правопорушення, вина у вчиненні корупційного діяння доведена повністю та застосувати до неї адміністративне стягнення в межах санкції цієї статті.

ОСОБА_2 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що перебуваючи у відпустці з 19 по 30 березня 2018 приходила на роботу на свої робоче місце з метою заповнення декларації. Вона 23.03.2018 зайшла на сайт до особистого кабінету, заповнила всі розділи Е-декларації за 2017 завершивши дію командою «подати документ» та вважала її поданою. Крім того зазначила, що умислу на приховування інформації про доходи не мала.

Захисник в судовому засіданні просив закрити адміністративну справу за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення та просив приєднати до матеріалів лист з додатком з управління інформаційно - аналітичних систем та захисту інформації від 05.02.2019, лист про надання інформації № 427-01-21 від 31.01.2019.

Суддя, заслухавши пояснення ОСОБА_2, захисника, прокурора, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи приходить до наступного.

Відповідно до ст.ст. 252, 280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, КпАП України передбачає лише дві форми вини: умисел або необережність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ч. 1 ст. 11 КУпАП).

Згідно з вказаною нормою, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисно або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 172-6 ч.1 КУпАП передбачена відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на ухилення від подання чи несвоєчасне подання декларації, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

При цьому діяння, передбачені ст. 172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.1 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне несвоєчасне подання електронної декларації, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов'язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання електронної декларації.

Крім того, згідно з п.2 роз'яснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення також звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 займає посаду заступника начальника відділу документообігу департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, на яку відповідно до пп. «в» п.1 ч.1 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції» поширюється дія цього Закону.

Ч.1ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством. Отже, законом граничний термін подачі 31.03.2018.

Суддя оцінюючи пояснення ОСОБА_2 наданими у судовому засіданні, письмові докази на підтвердження доводів, доданих до протоколу та які містяться у матеріалах справи, приходить до висновку про те, що ОСОБА_2 не мала умислу на вчинення адміністративного правопорушення, оскільки як було встановлено в судовому засіданні 23.03.2018 ОСОБА_2 увійшла в свій власний особистий кабінет, активно в ньому працювала, заповнюючи та переглядаючи всі розділи Е-декларації, у повній послідовності з виконанням кінцевої команди «Подати документ», тому вважала її поданою, так як вчинила всі дії для цього. Вказаний факт підтверджується витягом послідовності дій користувача «Єдиного реєстру декларації осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування».

Також відповідно до листа заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради ОСОБА_3 № 427-01-21 від 31.01.2019 у березні 2018 було зафіксовано кілька випадків перебоїв електропостачання у кабінеті № 102, де знаходиться відділ документообігу департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, що призводило до втрати службової інформації та пошкодження оргтехніки, комп'ютерів, які працівники відділу вносили до комп'ютерів, що підтверджено службовими записками начальника відділу документообігу департаменту організаційного забезпечення від 01.03.2018, 23.03.2018 та 30.03.2018, од же вищезазначені фактори не виключають можливість втрати робочої інформації на комп'ютерах.

Вказані доводи ОСОБА_2 не спростовані ні прокурором в судовому засіданні, ні матеріалами справи.

На підставі викладеного, суддя приходить до висновку про невинуватість ОСОБА_2 у несвоєчасному поданні декларації, через відсутність умислу на вчинення правопорушення, а саме суб'єктивної сторони складу правопорушення, відтак провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП судовий збір стягується лише в разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення, тому в даному випадку судовий збір не підлягає стягненню.

Керуючись ст. 7, п.1 ч.1 ст. 247 , ст.ст. 283 - КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_2 закрити, з підстав відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена, на підставі ст.294 КУпАП особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Апеляційного суду Черкаської області.

Суддя Соснівського

районного суду міста Черкаси О.І.Кончина