Справа № 359/1776/19
Провадження № 3/359/775/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В. розглянув, за участю представника митниці Ясінської О.Я., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвоката Величко В.П., адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна м. Дніпропетровськ, постійно проживає: Україна АДРЕСА_1, паспорт громадянина України НОМЕР_2, виданий 24.10.2017, орган, що видав: 1212, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1,-

в с т а н о в и в :

17.01.2019 о 21 год. 10 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), що відлітав до ОАЕ м. Дубаї, літаком авіакомпанії «FLYDUBAI», рейсом № FZ730, своїми діями обрав канал, позначений символами - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення з митної території України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Після перетину пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», та вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний») для проходження митного контролю. На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має 10000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці зоні митного контролю пасажиром було видано готівку в розмірі 11 100 доларів США та 6 900 євро, що знаходились в гаманці в кишені одягу.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), вказана валюта належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 11 100 доларів США та 250 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 6 650 євро.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз'яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для резидентів України, відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим інспектором митниці, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, 17.01.2019 складено протокол про порушення митних правил № 0014/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом № 0014/12500/19 вилучено: євро згідно курсу НБУ на 17.01.2019 за 100 євро 3189-8883 гривень, кількістю - 6 650, вартістю 212 127 грн. 57 коп.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, судом - не встановлено.

У судове засідання громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2) з'явився та пояснив, що наміру приховувати розмір вилученої працівниками митниці валюти він не мав, оскільки на запитання інспектора митниці відразу відповів про наявність у нього готівки. Свою вину повністю визнає, однак вказав, що це сталося не навмисно через власну неуважність та необережність. Валюта, яку він вивозив з території України, окрім кишенькових на проїзд та проживання, які він перевозив через митний кордон України, належить іншій особі ОСОБА_4. Дану суму коштів він отримав від ОСОБА_4 для купівлі автомобіля та подальшої передачі такого автомобіля саме йому. Він повинен відати вилучену працівниками митниці валюту ОСОБА_4, що покладає на нього індивідуальний надмір тягар, так як таких коштів у нього немає. На його утримані перебуває сім'я у складі дружини та двох дітей. Конфіскація цих коштів, поставить його життя та родини у скрутне матеріальне становище та гідне існування адже грошові кошти є для нього надзвичайно важливою, життєво необхідною та великою сумою, які на даний час у нього відсутні. Отже, враховуючи все вищевикладене, просить призначити, адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту, йому повернути.

Представник за договором особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Величко В.П., у судовому засіданні повідомив, що у провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області, знаходиться справа, за фактом скоєння громадянином України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), порушення правил порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України. Громадянин України ОСОБА_2, вину у вчиненому правопорушенні визнає у повному обсязі, однак дане правопорушення сталося через власну його неуважність та необережність, так як він перебував у виснаженому стані через перевтому. 17.01.2019 під час проходження митного контролю у зоні митного контролю «Відліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, при проходженні митного контролю, своїми діями обрав канал позначений символом зеленого кольору, після перетину якого, був зупинений працівниками митниці, які запитали у нього скільки коштів він має при собі, у відповідь на, що останній видав готівку у розмірі 11100 доларів США та 6900 євро. Так, вивезена з України громадянином України ОСОБА_2, валюта являються грошовими коштами отримані ним, під розписку від ОСОБА_4 Тобто фактично, вилучена валюта працівниками митниці є коштами іншої особи. Ці кошти, він отримав від ОСОБА_4 і тому правопорушник несе перед ним майнову відповідальність. На підтвердження вищезазначеного долучив до матеріалів справи документи які, на його думку, повністю підтверджують викладені правопорушником обставини справи про купівлю ним автомобіля марки «Tesla», який ОСОБА_2 зобов'язувався придбати в ОАЕ м. Дубай та переправити в Україну під замовлення для ОСОБА_4 та повним розрахунком за придбане авто, коштами, які мають повністю легальне походження. Крім того на його утримані перебуває вся родина. Зазначені обставини вказують на те, що грошові кошти у сумі 6650 євро, є для останнього важливою, життєво необхідною та значною сумою. Конфіскація цих коштів у ОСОБА_2 поставить в скрутне матеріальне становище, позбавить його можливості забезпечити гідні умови прожиття його сім'ї, так як він повинен буде віддати дану суму коштів ОСОБА_4, які отримав від нього під розписку. У зв'язку з вищенаведеним, просив суд врахувати при розгляді справи сукупність обставин, що пом'якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Отже, враховуючи все вищевикладене, просить призначити правопорушнику, адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту, повернути громадянину України ОСОБА_2

Представник митниці протокол підтримала та зазначила, що громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2) скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв'язку з чим просила застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та його представника за договором, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, приходить до висновку, що в діях громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил № 0014/12500/19 від 17.01.2019 громадянин України ОСОБА_2 обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за митну територію України.

Відповідно до п. 2 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа резидент має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі. Вивезення за межі України фізичними особами резидентами готівки в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, здійснюється за наявності документів, що підтверджують зняття ними готівки з власних рахунків у банках, і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин України ОСОБА_2, перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, відповідно до наданих пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_2 полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 11100 доларів США та 6900 євро, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти з Україну в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути вивезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_2 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Вивезення даної суми з території України резидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин України ОСОБА_2 полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

Вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин України ОСОБА_2 підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин України ОСОБА_2 потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були вивезені з території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення особи, яка порушила правила митного законодавства, долучені представником за договором до матеріалів справи документи та встановлені в цілому у судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин та досліджених документів, судом встановлено, що громадянин України ОСОБА_2 усі грошові кошти, окрім кишенькових на проїзд та проживання, які він перевозив через митний кордон України належать іншій особі - ОСОБА_4 і правопорушник несе перед цією особою майнову відповідальність. Ця обставина підтверджується наданою суду розпискою, яку надав ОСОБА_2 про отримання коштів у розмірі 50000 доларів США від ОСОБА_4, що підтверджується підписами свідків про те, що ОСОБА_2 дійсно взяв під розписку кошти на придбання автомобіля і для цієї мети ОСОБА_4 передав йому валюту в сумі 50000 Доларів США із зобов'язанням купити автомобіль.

Окрім того, на підтвердження легального походження коштів та переміщення валюти через кордон України, саме для купівлі автомобіля, до суду правопорушником були надані копії чеків, інвойсів про переказ коштів на купівлю автомобіля. Відповідно з наданих суду документів вбачається, що 21.09.2018 укладений контракт про купівлю автомобіля; 16.01.2019 складена розписка про отримання ОСОБА_2 50 000 Доларів США; 17.01.2019 чек про внесення 10 000 Доларів США від ОСОБА_2; 17.01.2019 чек про внесення 10 000 Доларів США від ОСОБА_6; 17.01.2019 складено протокол про порушення митних правил відносно ОСОБА_2; 17.01.2019 складено протокол про порушення митних правил відносно ОСОБА_6; 22.01.2019 розписка про отримання дружиною ОСОБА_2 (ОСОБА_7) додаткових грошових коштів в сумі 10 000 Доларів США; 22.01.2019 інвойс від ОСОБА_6; 22.01.2019 інвойс від ОСОБА_2; 22.01.2019 інвойс від ОСОБА_7; 25.01.2019 переказ коштів на користь компанії по продажу автомобілів, в розмірі 9000 Доларів США; 27.01.2019 переказ на купівлю автомобіля від дружини правопорушника ОСОБА_7, на суму 10 000 Доларів США; 27.01.2019 підтвердження автомобільною компанією в ОАЕ м. Дубай отримання коштів від ОСОБА_2 в розмірі 49 000 Доларів США за придбаний автомобіль марки Тesla; 28.01.2019 видано сертифікат про експорт автомобіля марки Тesla в Україну.

При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина України ОСОБА_2 підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти. У зв'язку з цим, тимчасово вилучені кошти у правопорушника мають легальне походження, а саме купівлю ним автомобіля марки Тesla, який ОСОБА_2 зобов'язувався придбати в ОАЕ м. Дубай та переправити в Україну під замовлення для ОСОБА_4 та повним розрахунком за придбане авто.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. Вилучена валюта працівниками митниці є для громадянина України ОСОБА_2 дуже значною сумою, оскільки грошові кошти були ним взяті в борг під розписку для купівлі автомобіля. Конфіскація цих коштів, на які розраховував громадянин України ОСОБА_2 поставить його в скрутне матеріальне становище, оскільки правопорушнику доведеться задовольнити вимоги і відшкодувати ОСОБА_4 збитки, за власний кошт. На його утримані перебуває сім'я у складі дружини та двох дітей. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Гирлян проти Росії» (№ 35943/15) від 09.10.2018 посилаючись на статтю 1 Протоколу № 1 (захист власності) до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, С. Гирлян звернувся до Європейського суду з прав людини. У скарзі він обґрунтував, що конфіскація була надмірною та непропорційною переслідуваній законній меті, адже гроші були отримані ним на законних підставах. Суд у Страсбурзі погодився із доводами, вказаними у скарзі, констатував порушення ст. 1 Протоколу на тій підставі, що накладене стягнення було непропорційним вчиненому правопорушенню. Зобов'язав повернути заявникові конфісковану валюту, отриману ним на законних підставах. Держава порушник має компенсувати як матеріальну, так і моральну шкоду, завдану заявнику.

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов'язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982, п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06 листопада 2008).

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина України ОСОБА_2 на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього та його сім`ю «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина України та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). Підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина України ОСОБА_2

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянина України ОСОБА_2 на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 20 грн. 80 коп. (а.с.22).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина України ОСОБА_2, на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України НОМЕР_2, виданий 24 жовтня 2017, орган, що видав: 1212, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0014/12500/19, а саме: євро згідно курсу НБУ на 17.01.2019 за 100 євро 3189-8883 гривень, кількістю - 6 650, вартістю 212 127 грн. 57 коп. - повернути громадянину України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України НОМЕР_2, виданий 24 жовтня 2017, орган, що видав: 1212, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України НОМЕР_2, виданий 24 жовтня 2017 р., орган, що видав: 1212, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України НОМЕР_2, виданий 24 жовтня 2017 р., орган, що видав: 1212, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 20 грн. 80 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.