Справа № 199/6318/19
ПОСТАНОВА

іменем України

21 жовтня 2019 року місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Щербина-Почтовик І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративне правопорушення відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, керівник ТОВ «ПС Студіо Фешн Консалтінг Груп», проживаючої у кв. АДРЕСА_1 ,

-яка притягується до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 1632 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 будучи керівником ТОВ «ПС Студіо Фешн Консалтінг Груп». 10.05.2019 року за адресою: м. Дніпро, вул. М. Малиновського буд. 48а офіс 101, допустила несвоєчасне подання до установи банку платіжного доручення на перерахування належного до сплати єдиного податку юридичних осіб за 2018 рік по декларації від 30.01.2019 р. №8712 на суму сплаченого податкового боргу, а саме 1586,25 грн. по строку сплати 20.05.2019 року фактично погашено уточнюючим рахунком від 10.05.2019 року №24974 на суму 282,34 грн. з затримкою у 78 днів.

Своїми діями ОСОБА_1 порушила вимоги п. 57.1 ст. 57 глави 4 розділу 2 та п. 295.3 ст. 295 Податкового кодексу України, за, що відповідальність, передбачена ч. 1 ст. 1632 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 будучи належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи не з`явилася, а тому з урахування положень ст. 268 КУпАП судовий розгляд можливо здійснити за відсутності останньої.

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatismutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

Приймаючи до уваги поведінку особи, яка притягається до відповідальності, яка ухилившись від суду, не бажала особисто приймати участь в розгляді справи, з метою розгляду справи у розумні строки, справа має бути розглянута в межах складеного протоколу про адміністративне правопорушення та на підставі наявних у ній доказів.

У відповідності п. 16.1, 16.1.4 ст. 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний зокрема, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом

Відповідно до п. 295.3 ст. 295 Податкового кодексу України, платники єдиного податку третьої групи сплачують єдиний податок протягом 10 календарних днів після граничного строку подання податкової декларації за податковий (звітний) квартал.

Вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. ч. 1 ст. 1632 КУпАП, підтверджується повністю дослідженими в судовому засіданні доказами:

- відомостями з протоколу про адміністративне правопорушення серії № 40792/04-36-53-43/40348902 від 22.07.2019 року, що складений у відповідності до вимог ст. 256 КУпАП, зі змістом якого ОСОБА_1 ознайомлена, про що свідчить її підпис в протоколі;

- копією акту камеральної перевірки №40767/04-36-53-43/40348902 від 22.07.2019 року, за результатами якої і було виявлено встановлене порушення;

Аналізуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що дійсно ОСОБА_1 було вчинено інкриміноване їй правопорушення, яке виразилося у несвоєчасному поданні до установи банку платіжного доручення на перерахування на перерахування належних до сплати податків та зборів.

За таких обставин дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 1632 КУпАП як такі, що виразилися в порушенні вимог вимоги п. 57.1 ст. 57 глави 4 розділу 2 та п. 295.3 ст. 295 Податкового кодексу України, а її винність у вчиненому доведена поза розумним сумнівом.

У відповідності до положень ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій і четвертій цієї статті.

Як убачається з матеріалів провадження, зокрема протоколу про адміністративне правопорушення, який складено 22 липня 2019 року за фактом правопорушення, що мало місце 10.05.2019 року, а тому останнім днем притягнення до відповідальності ОСОБА_1 було 10 серпня 2019 року, таким чином, на момент розгляду даного провадження вказані строки пройшли, оскільки вони знаходяться поза межами тримісячного строку передбаченого ст. 38 КУпАП. При цьому не залишається і поза увагою суду той факт, що справа про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 надійшла до суду лише 31.07.2019 року.

Врахувавши вищенаведене та з урахування положень ст. 38 КУпАП прихожу до висновку про необхідність закриття справи у зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

На підставі викладеного та керуючись ст. 38, ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1632 КУпАП.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 1632 КУпАП закрити, на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП..

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська.

Суддя: І.В. Щербина-Почтовик

21.10.2019