Справа № 183/5781/19
№ 3/183/2403/19
П О С Т А Н О В А

іменем України

22 жовтня 2019 року суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Олійник А.В., за участю прокурора Серченка С.А. розглянувши матеріали, що надійшли з Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Дніпропетровській області, про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , депутата Попасненської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Попасненської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, в порушення вимог ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» та рішення Національного агентства з питань запобігання корупції «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» від 10.06.2012 року № 2, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 року за № 958/29088, перебуваючи у денний час доби, за адресою Попасненської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області: Дніпропетровська область, Новомосковський район, с. Попасне, вул. Центральна 63, маючи відповідну технічну можливість, шляхом вчинення відповідних дій, спрямованих на подачу та заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, без поважних причин, не виконавши в установлений строк ( до 01.04.2019 року), несвоєчасно, тобто 11.06.2019 року, подала щорічну (за 2018 рік) декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

В суді ОСОБА_1 вину визнала та пояснила, що у неї були проблеми з електронним ключем та комп`ютером.

Прокурор Серченко С.А. в судовому засіданні підтримав протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки провинна останньої доведена в повному обсязі.

Вислухавши думку учасників процесу та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, не вбачаю в діях ОСОБА_2 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до рішення № 3-1/VІІ від 25.12.2015 року, було визнано повноваження депутатів Попасненської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, в тому числі ОСОБА_2

Тобто, ОСОБА_2 , будучи депутатом Попасненської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» є суб`єктом декларування та суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

ОСОБА_2 подала декларацію особи, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік несвоєчасно, тобто 11.06.2019 року.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення. Разом з тим, приймаючи рішення у справі, суд має керуватися презумпцією невинуватості, закріпленою у ст. 62 Конституції України, відповідно до якої тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складається уповноваженою на те посадовою особою, зокрема посадовою особою органів внутрішніх справ (Національної поліції) та Національного агентства з питань запобігання корупції (п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП), і повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Статтею 48 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Згідно із нормами ст. 49 Закону України "Про запобігання корупції" та розділу II Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р за N 201/30069, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про Національну поліцію» повноважень на здійснення перевірки фактів своєчасності подання декларації у органів національної поліції не має.

Відповідно до п. 1 та п. 4 Загальних положень Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 р. N 81 покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції, не допускається.

Отже, посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Додані до протоколу матеріали не містять відомостей про направлення повідомлення НАЗК з приводу несвоєчасного подання декларації ОСОБА_2 до Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Оскільки, якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, НАЗК направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції.

Тобто, з урахуванням поняття «суб`єкт декларування», зазначеного у ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання декларацій суб`єктом декларування.

Таким чином, суд вважає, що посадові особи правоохоронних органів, здійснюючи перевірку особи, як суб`єкта декларування, та складаючи протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, виходять за межі своїх повноважень, та діють поза межами діючого законодавства.

Враховуючи викладене, суд вважає, що всі докази, отримані на підставі перевірки Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України і додані до вказаного протоколу № 1506 від 16 вересня 2019 року є недопустимими, враховуючи, що перевірка була проведена не уповноваженою на те особою, а також, що факт несвоєчасної подачі декларації ОСОБА_2 був виявлений прокуратурою Дніпропетровської області, які всупереч вимог ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» та Розділу ІІ Порядку не направили інформацію з даного приводу до НАЗК, які уповноважені законом здійснювати контроль, щодо своєчасності подання декларацій. Вказане є самостійною підставою для закриття провадження по справі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням вищенаведеного, суд прийшов до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись пунктом 1 статті 247, статтею 256, статтями 280, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя А.В. Олійник