Справа № 933/832/19
Провадження № 3/933/355/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2019 року смт. Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Донецької області Шинкаренко А.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Олександрівського ВП Краматорського ВП Головного управління національної поліції в Донецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 23.08.2019 року серії ГП №220690, ОСОБА_1 , 15.08.2019 року о 13:30 годині, перебуваючи в громадському місці по АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 Староварварівка АДРЕСА_1 Донецької області, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, та пояснив, що 15.08.2019 року о 12:30 годині, до нього до будинку приїхали ОСОБА_2 , який є начальником "Держпродспоживслужби", ОСОБА_3 , який є завідувачем Староварварівського ветеринарного пункту, головний спеціаліст селищної ради - ОСОБА_4 та лікар епізоотолог Олександрівської райдержлікарні ветеринарної медицини - ОСОБА_5 М. ОСОБА_2 , разом з представником поліції, підійшов до воріт його подвір`я, та сказав, що треба скласти протокол огляду кози. Він відкрив ворота і почав випускати кіз, але ОСОБА_2 , стояв на воротах та перешкоджав козам виходити з подвір`я, ображав його. Він вигнав кіз і пішов з працівником поліції на місце захоронення тварини. Нецензурною лайкою на цих осіб не висловлювався. Протокол огляду кози, працівник поліції не складав, а просив підписати акт про вакцинацію від 02 та 03 серпня 2019 року. Протокол про дане адміністративне правопорушення, працівником поліції було складено лише через вісім днів, після вказаних вище подій.

Потерпілий в судовому засіданні пояснив, що він працює начальником "Держпродспоживслужби". Так,15.08.2019 року, він, разом з представником поліції, завідувачем Староварварівським ветеринарним пунктом - ОСОБА_3 та лікарем епізоотологом Олександрівської райдержлікарні ветеринарної медицини - ОСОБА_6 , прибули до будинку ОСОБА_1 , для розгляду скарги ОСОБА_1 , подану ним до Урядової "горяча лінія", з приводу захворювання кози, після її вакцинації. Підійшовши до подвір`я будинку ОСОБА_1 , почав фіксувати все на нагрудну відеокамеру. Стояв за межами воріт і намагався отримати пояснення від ОСОБА_1 , де захоронено труп кози, та провести огляд тварини, на що ОСОБА_1 , відмовився, і продовжив виганяти кіз. Почав висловлюватись нецензурною лайкою та замахуватися палицею. Через деякий час, поїхали оглядати місце, куди було винесено померлу тварину. Відібрали пробу рештків тварини і направили в лабораторію для дослідження. Пізніше надав згоду на огляд тварин, після проведення якого, було складено акт.

Свідок ОСОБА_6 , яка працює провідним лікарем Олександрівської райдержлікарні ветеринарної медицини, в судовому засіданні пояснила, що отримала повідомлення, про те, що у ОСОБА_1 , після вакцинації, зробленої 2 та 3 серпня 2019 року, почали хворіти кози, одна з яких померла, тому для встановлення даних обставин, разом з працівником поліції, представником органу "Держпродспоживслужби", виїхали за місцем проживання ОСОБА_1 Підійшовши до воріт подвір`я, почали його кликати. Коли він вийшов, попросили показати місце захоронення кози для відбору матеріалу, необхідного для проведення дослідження, на що ОСОБА_1 почав махати палицею і кричати ідіть геть.

В підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 правопорушення, надані такі докази: протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №220690 від 23.08.2019 року, довідку дільничного Олександрівського ВП від 23.08.2019 року про результати перевірки за зверненням ОСОБА_2 , заяву ОСОБА_2 .

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 , свідка, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дії ОСОБА_1 не містять складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП з таких підстав.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчинені та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами (ст. 251 КУпАП).

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто, адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає тільки тоді, коли дії, перелічені у диспозиції статті, порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не містять обов`язкової ознаки об`єктивної сторони, жодних дій щодо порушення громадського порядку та спокою громадян, дестабілізації нормальних умов праці та відпочинку людей у громадському місці ОСОБА_1 не вчиняв.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

За правовим висновком Верховного Суду України, сформульованим в рішенні від 04.10.2012 (справа N 5-17кс12), надано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснена відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

З переглянутого в суді відеозапису з місця події, вбачається, що ОСОБА_1 , перебуває у подвір`ї будинку за адресою: АДРЕСА_2 та займається вигоном кіз з подвір`я. Одночасно з цим, спілкується з ОСОБА_2 та представником поліції. З даного відеозапису, не зрозуміло, на чию саме адресу виразився ОСОБА_1 лайкою, оскільки в цей час, разом із ОСОБА_2 перебував і працівник поліції. В момент висловлювання, ОСОБА_1 відходив від цих осіб, конкретні імена кому б вона могла бути адресована, він не називав.

За змістом диспозиції ст. 173 КУпАП, проявом дрібного хуліганства, слід вважати не аби яку брутальну лайку, а таку, що є нецензурною.

Також, обставини, які були встановлені в судовому засіданні, підтверджують той факт, що конфлікт, який стався 15.08.2019 року, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , виник у зв`язку з існуючим між ними неприязними відносинами, які тривають вже певний час, що в свою чергу підтверджує відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, що б порушувало громадський порядок, що є обов`язковою складовою ст. 173 КУпАП.

З огляду на викладене, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких підстав: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Також, суд звертає увагу на те, що згідно вимог ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Проте, протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , було складено лише 23.08.2019 року, хоча, як вбачається з матеріалів справи, 15.08.2019 року, помічником чергового Олександрівського ВП, була прийнята заява від ОСОБА_2 , про вчинення адміністративного правопорушення, ОСОБА_1 Особу, яка вчинила правопорушення було виявлено 21.08.2019 року, про що свідчать відібрані у ОСОБА_1 пояснення. Отже, протокол було складено з порушенням строків встановлених ст. 254 КУпАП.

як того вимагає ст. 254 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 247 ч. 1 п. 1, 283, 284 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , закрити в зв`язку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду через Олександрівський районний суд Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Повний текст постанови складено 17 жовтня 2019 року.

Суддя А.І. Шинкаренко