Справа № 209/3101/19
Провадження № 3/209/1042/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2019 року суддя Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Байбара Г.А., за участю прокурора Малого С.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Дніпродзержинська, Дніпропетровської області, який працює директором Кам`янської філії державного підприємства "Дніпростандартметрологія", зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 1474 від 10.09.2019 року, за наказом від 17.01.2018 № 09-к/тр ОСОБА_1 було призначено

на посаду директора Кам`янської філії ДП «Дніпростандартметрологія». 16.06.2018 року ОСОБА_1 придбав автомобіль марки «Nissan», моделі «Qashqai», державний номерний знак НОМЕР_1 у громадянина ОСОБА_2 , шляхом оформлення договору купівлі-продажу в територіальному сервісному центрі МВС 1242 РСЦ МВС в Дніпропетровській області. Оплату в розмірі 290612,40 гривень робив самостійно в той же день готівкою. Тобто він набув право власності та отримав можливість використовування зазначеного автотранспорту з 16.06.2018 року. Після вчинення усіх дій щодо придбання рухомого майна загальною вартістю 290 612,40 гривень ОСОБА_1 достовірно був обізнаний про вартість придбаного майна, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів (88100 гривень) встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, але у встановленний 10-денний строк не виконав обов`язок щодо вчинення активних дій, спрямованих на письмове повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про вищевказану суттєву зміну у майновому стані шляхом заповнення та подачі відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру дексларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Отже, перебуваючи на посаді директора Кам`янської філії ДП «Дніпростандартметрологія» та являючись посадовою особою юридичної особи публічного права, ОСОБА_1 в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України "Про запобігання корупції" не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме купівлю транспортного засобу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_1 надав суду письмові заперечення, в яких просив закрити справу про адміністративне правопорушення в зв`язку з відсутністю в його діяннях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні пояснив, що з 03.02.1982 року по теперішній час, він працює на посаді директора Кам`янської філії ДП «Дніпростандартметрологія». Його посада відноситься до типу посадових осіб юридичної особи публічного права, тому починаючи з 2016 року, ним на сайті НАЗК України, подавалась щорічні декларації про доходи. У 2017 році в дванадцятій графі декларації «грошові активи», ним подано відомості про наявність грошових коштів у сумі 10000 доларів США, які він накопив упродовж життя. У 2018 році, при заповненні щорічної декларації за 2017 рік ним подано відомості про наявність грошових коштів у сумі 12000 доларів США. У 2019 році, при заповненні щорічної декларації про доходи за 2018 рік, ним у шостій графі декларації «цінне рухоме майно-транспортні засоби», подано відомості, про те, що він 16.06.2018 року набув право власності на легковий автомобіль Марки Nissan Qashqai 2013 року випуску за грошові кошти у сумі 338000 тисяч гривень. Даний легковий автомобіль, він придбав за накопичені грошові кошти, які вказував у щорічних деклараціях за 2016-2017 роках у доларах США. При заповненні цієї ж декларації, у дванадцятій графі декларації «грошові активи», він вказав суму грошей 12000 тисяч гривень, яка в нього зберігалась на момент закінчення 2018 року. З 2016 року, ним подавались декларації про доходи в строк зазначений законодавством України без порушень. Щодо обов`язку подавати відомості у зв`язку з суттєвими змінами майнового стану на протязі 10-ти денного строку йому не роз`яснялось і він про це не знав. На початку серпня 2019 року його по телефону викликав до Управління захисту економікою Департаменту захисту економіки Національної поліції України в м. Дніпро співробітник Управлінняа ОСОБА_3 для дачі пояснень з приводу неподання ним відомостей про суттєві зміни в майновому стані. Після цього він став вивчати законодавство, що регулює це питання, а 05.08.2019 року приїхав за викликом до УЗЄ ДЗЄ НПУ в м. Дніпро. Співробітник УЗЄ ДЗЄ НПУ Сисоєва А.Ю. повідомив йому про порушення норми ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки він після придбання автомобіля, повинен був у 10-ти денний строк подати декларацію про зміну майнового стану. В тойже день при друкуванні його пояснень ОСОБА_3 не вірно вказав про те, що протягом 10 дні після придбання автомобіля він не подав на офіційний сайн НАЗК повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, бо забув подати такі відомості, але в декларації за 2018 рік відобразив це. В дійсності він не знав про обов`язок його, як посадової особи юридичної особи публічного права подавати такі відомості, а узнав про це тільки після його виклику до Управління захисту економіки. Надруковані ОСОБА_3 пояснення він не виправив, а підписав, так як дуже розхвилювався і не міг уважно прочитати ці пояснення. 10.09.2019 року у кабінеті ОСОБА_3 , на нього було складено адміністративний протокол за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та надано копію даного протоколу. При підписанні протоколу, в графі «пояснення особи яка притягається до адміністративної відповідальності» він зазначив, що з протоколом не згоден. У нього не було ніякого умислу направленного на неподання відомостей про суттєві зміни в майновому стан і це підтверджується тим, що у щорічній декларації за 2018 рік він відобразив придбання автомобіля "Нісан". Починаючи з 2017 року, наказами генерального директора Державного підприємства "Дніпропетровський регіональний державний науково-иехнічний центр стандартизації, метрології та сертифікації" посадові особи підприємства (і він також) зобов`язувалися до 1 квітня поточного року подати щорічні електронні декларації за минулий рік, але ніхто не інформував їх про необхідність подавати електронні повідомлення про суттєві зміни майнового стану. Вважає, що за відсутності у нього умисла, щодо ухилення від подачі повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, в його діяннях немає складу адміністративного правопорушщення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні вважав, що ОСОБА_1 має бути притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, є повноважним органом, який має право складати протоколи за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. Усі необхідні документи, якими підтверджується скоєння цього правопорушення наявні в справі.

Вислухавши ОСОБА_1 , думку прокурора, вивчивши матеріали справи, надані ОСОБА_1 заперечення та додані до них документи, суд вважає не доведеним, що ОСОБА_1 скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 176-2 КУпАП.

Судом встановлено, що з 03.02.1982 року ОСОБА_1 працював на посаді начальника Дніпродзержинського відділу держнагляду за станом приладів вимірювання та метрологічним забезпеченням ЦСМ (а.с. 50)

Згідно наказу від 17.01.2018 року № 09-к/тр, у зв`зку зі зміною структури ДП «Дніпростандартметрологія» та утворенням Кам`янської філії ДП «Дніпростандартметрологія», ОСОБА_1 з 05 січня 2018 року було призначено на посаду директора Кам`янської філії ДП «Дніпростандартметрологія» (а.с. 51).

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора Кам`янської філії ДП «Дніпростандартметрологія», за своєю посадовою інструкцією є посадовою особою юридичної особи публічного права (а.с. 21-25, 26-34, 57-78).

16.06.2018 року ОСОБА_1 купив у громадянина ОСОБА_2 автомобіль марки «Nissan», моделі «Qashqai», державний номерний знак НОМЕР_1 , оформивши договвр купівлі-продажу в територіальному сервісному центрі МВС 1242 РСЦ МВС в Дніпропетровській області.

Вартість купленого автомобіля складала 290612,4 грн., що перевищувала 50 прожиткових мінімумів (88100 грн.).

Починаючи з 16.06.2018 року до 27.02.2019 року ОСОБА_1 не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, щодо купівлі ним вказаного транспортного засобу, чим порушив вимоги частини 2 статті 52 Закону України "Про запобігання корупції", де вказано, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Сам факт неповідомлення в десятиденний строк НАЗК про придбання автомобіля на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, визнається ОСОБА_1 , але він стверджує, що це сталося через його необізнаність про необхідність такого повідомлення, що повинне було вноситися до Єдиного державного реєстру декларацій.

ОСОБА_4 в своїх запереченнях на складений відносно нього протокол про адміністративне правопорушення та наданих в суді поясненнях стверджував, що він на період придбання автомобіля та до виклику його в Управління захисту економіки не знав про необхідність повідомлення про суттєву зміну у майновому стані, що повинне було вноситися до Єдиного державного реєстру декларацій, і його про це ніхто не повідомляв. Згідно наказів генерального директора ДП «Дніпростандартметрологія» посадових осіб і його, в тому числі, попереджали про необхідність подачі до 01 квітня щорічних декларацій за минулий рік.

Вказані твердження ОСОБА_1 підтверджуються долучою до протоколу копією наказу генерального директора ДП «Дніпростандартметрологія» №27 від 01.02.2019 року (а.с. 82), листом за підписом професіонала з антикорупційної діяльності ДП «Дніпростандартметрологія» ОСОБА_5 В. ОСОБА_6 . (а.с. 18-20).

При цьому, будь-яких доказів щодо ознайомлення ОСОБА_1 з обов`язком подання в десятиденний строк повідомлення про суттєві змін майнового стану, матеріали справи не містять.

В щорічній декларацї ОСОБА_1 за 2018 р., копія якої долучена до матеріалів справи про адміністративне правопорушення (а.с. 37-43), відображено придбання ним 16.06.2019 року автомобіля марки «Nissan» моделі «Qashqai».

Як стверджував в судовому засіданні ОСОБА_1 , відображення ним в щорічній декларації придбання автомобіля за кошти, які також відображалися в щорічних деклараціях, підтверджує, що у нього не було ніякого умислу направленого на неповідомлення про суттєві зміни в матеріальному стані.

Відповідно до вимог КУпАП, одним із завдань провадження у адміністративних справах цієї категорії є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин, передбачених статтями 247 і 280 КУпАП, звертаючи особливу увагу на з`ясування таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого КУпАП; чи є особа винною у його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст. 38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, необхідно встановити наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із поняття правопорушення, пов`язаного з корупцією, визначеного в ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції", характеризується умисною формою вини.

В інформаційному листі від 22 травня 2017 року судової палати у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією, зазначено, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

При розгляді даної категорії справ обов`язково має встановлюватись умисний характер вчиненого діяння, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб`єкт правопорушення мав керуватись при вчиненні відповідного проступку.

З врахуванням положень ст. 1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Під час розгляду справи, судом не встановлено, що у діях ОСОБА_1 наявний умисел щодо неповідомлення (приховування) відомостей про суттєву зміну свого майнового стану при купівлі ним автомобіля у 2018 році, і матеріали справи не містять доказів, які б вказували на те, що ОСОБА_1 , не подавши повідомлення про суттєві зміни майнового стану у 10-ти денний строк після придбання ним вищевказаного автомобіля, мав умисел на порушення вимог фінансового контролю чи переслідував будь-який корупційний інтерес.

З урахуванням викладеного вище, суд приходить до висновку про відсутність у діяннях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

Згідно пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч. 2 ст. 172-6, статтями 247, 283, 284 КпАП України,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП України, відносно ОСОБА_1 за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя Г.А. Байбара.