Провадження № 3/537/989/2019
Справа № 537/3665/19
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.10.2019 року Суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області Хіневич В. І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Полтавського управління Департаменту внутрішньої безпеки НП України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця с. Бабичівка Глобинського району Полтавської області, громадянина України, працюючого на посаді поліцейського взводу № 1 охорони об`єктів та публічної безпеки Кременчуцького міжрайонного відділу Управління охорони в Полтавській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

До Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області з Полтавського управління Департаменту внутрішньої безпеки НП України надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 36 від 22 серпня 2019 року, відповідно до якого ОСОБА_1 вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , обіймаючи з 03.05.2017 року по теперішній час посаду поліцейського взводу № 1 охорони об`єктів та публічної безпеки Кременчуцького міжрайонного відділу Управління охорони в Полтавській області, будучи відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 статі 3 Закону України «про запобігання корупції» - поліцейським, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 «Додаткові заходи здійснення фінансового контролю», Закону України «Про запобігання корупції», не своєчасно подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме: 08.08.2017 року ОСОБА_1 набув у власність земельну ділянку, загальна вартість якої становить 135193 грн. та житловий будинок загальною площею 81,8 квадратних метрів, житловою площею 53,8 квадратних метрів, за адресою: АДРЕСА_1 , загальна вартість житлового будинку на дату набуття 223009 грн., вартість яких перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його захисник - адвокат Левицький В. І., вину не визнали, пояснили, що відповідно до ст. 276 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення. Відповідно до довідки №43 від 17.09.2019 року ТОВ "Зеус Аір" повідомило, що за обліковим записом за адресою: АДРЕСА_1 область АДРЕСА_2 Глобинський АДРЕСА_3 , с АДРЕСА_1 , АДРЕСА_4 . Шевченка АДРЕСА_1 закріплена ІР-адреса 194.12.87.142. Водночас, довідкою №536/43/36/13/02-2019 від 23.09.2019 року Управління поліції охорони НПУ повідомило, що відповідно до функціональних обов`язків служба поліцейського взводу № 1 ОСОБА_1 проходить вахтовим методом від восьми і більше діб поза межами населених пунктів. Пост охорони не обладнаний службовим комп`ютером, що не дає можливості виходу у соціальні мережі. Всі дії, які він здійснює по електронному декларуванню відбуваються за персональним комп`ютером, що знаходиться у нього вдома за місцем його реєстрації та проживання в АДРЕСА_1 . Отже, навіть попри встановлення наявності чи відсутності вини ОСОБА_1 , протокол про вчинення ним адміністративного правопорушення повинен розглядатися за місцем проживання ОСОБА_1 , а саме Глобинським районним судом Полтавської області, оскільки подання або не подання електронної декларації могло відбуватися лише в АДРЕСА_1 , за місцем знаходження комп`ютеру та мережі Інтернет. Також, Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вих. N 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року звернуто увагу на те, що вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАІІ, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід враховувати об`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації. Так, відповідно до офіційного роз`яснення Національного агентства з питань запобігання корупції №66-2, яке міститься на офіційному сайті https://nazk.gov.ua/wp-content/uploads/2019/04/17-1.pdf, якщо при отриманні спадщини, подарунка, приватизації нерухомого майна грошова оцінка такого майна не проводилась і вартість його не відома, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не подається. Здійснюючи перевірку старший оперуповноважений Полтавського ДВБ НПУ Солтан А.М. не здійснив заходи по встановленню факту чи проводилася грошова оцінка успадковуваного ОСОБА_1 майна. Саме і лише за наявності проведення грошової оцінки ОСОБА_1 повинен був подавати декларацію про суттєві зміни в майновому стані. Одночасно слід зазначити, що вартість земельної ділянки в сумі 135193 грн. визначена нотаріусом у свідоцтві на підставі довідки Держгеокадастру про нормативну грошову оцінку, а будинку в сумі 223009 грн. отримана з інформації, що міститься у технічному паспорті, на цей будинок і є ніщо іншим як інвентаризаційна вартість. Саме вказані суми коштів і зазначені у Свідоцтвах про право на спадщину за законом. Отже, нормативна грошова оцінка та інвентаризаційна вартість не є дійсною ринковою вартістю, яка встановлюється лише шляхом проведення відповідної грошової оцінки, що проводиться або експертними установами або відповідними особами господарювання, які мають ліцензію. Таким чином, отримавши у спадщину майно та не проводячи грошову оцінку цього майна ОСОБА_1 , не зобов`язаний був подавати декларацію про суттєві зміни у майновому стані. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Таким чином, аналізуючи викладене можна зробити висновок про те, що суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на ухилення від подання чи несвоєчасне подання декларації, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, або мала непрямий умисел, свідомо допускаючи наслідки у вигляді неподання або несвоєчасного подання декларації, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Наведене свідчить про відсутність як об`єктивної так і суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення. При цьому, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП зазначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Однак, навіть не дивлячись на те, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, і якщо він дійсно вчинив адміністративне правопорушення, протокол не міг бути складений за наступних підстав. Відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП зазначено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Як це встановлено оперуповноваженим Полтавського управління ДВБ НПУ в Полтавській області Солтаном А.М. і це підтверджено матеріалами справи, свідоцтво про право на спадщину за законом ОСОБА_1 отримано 08.08.2017 року, а тому декларацію про суттєві зміни в майновому стані повинен був подати у строк до 19.08.2017 року. Водночас, протокол про вчинення адміністративного правопорушення складений на 4 дні пізніше 22.08.2019 року, ніж можливо було притягти особу до відповідальності. Тому справа підлягає закриттю у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення. м Відповідно до Узагальненого науково-консультативного висновку Науково-консультативної ради при Вищому адміністративному суді України була підтримана позиція відповідно до якої вирішено, що під час закриття провадження у справах про адміністративне правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП, вина особи не встановлюється.

В судовому засіданні прокурор Романов В. В. вказав, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення доведена доказами, які містяться в матеріалах справи. Також зазначив, що справа повинна розглядатися Крюківським районним судом м. Кременчука, оскільки фактичним місцем роботи є Кременчуцький міжрайонний відділ Управління охорони в Полтавській області, юридична адреса якого знаходиться на території Крюківського району м. Кременчука. Що стосується зауважень сторони захисту щодо відсутності грошової оцінки землі та житлового будинку, то остання визначена нотаріусом у свідоцтві на підставі довідки Держгеокадастру про нормативну грошову оцінку, а будинку в сумі 223009 грн. отримана з інформації, що міститься у технічному паспорті (не правовстановлюючий а уточнюючий документ), на цей будинок і є ніщо іншим як інвентаризаційна вартість. При цьому, висловив думку про можливість закриття адміністративного матеріалу у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення передбачених ст. 38 КУпАП.

Розглядаючи клопотання сторони захисту про направлення справи за підсудністю, суддя зазначає, що відповідно до ст. 276 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Суддею встановлено, що відповідно до довідки №536/43/36/13/02-2019 від 23.09.2019 року Управління поліції охорони НПУ, до функціональних обов`язків, служба поліцейського взводу № 1 Білика ОСОБА_2 Володимировича проходить вахтовим методом від восьми і більше діб поза межами населених пунктів. Пост охорони не обладнаний службовим комп`ютером, що не дає можливості виходу у соціальні мережі.

Згідно довідки №43 від 17.09.2019 року ТОВ "Зеус Аір" повідомило, що за обліковим записом за адресою: АДРЕСА_1 закріплена ІР-адреса 194.12.87.142.

Отже, всі дії, які ОСОБА_1 здійснює по електронному декларуванню відбуваються за персональним комп`ютером, що знаходиться у нього вдома за місцем його реєстрації та проживання в АДРЕСА_1 .

Однак, місцем вчинення правопорушення в даному випадку слід вважати фактичне місце офіційного працевлаштування ОСОБА_1 а саме: Кременчуцьке MB УПО ГУНП в Полтавській області, що знаходиться за адресою: Полтавська область, м. Кременчук, вул. Редутна 8, що територіально відноситься до Крюківського району міста Кременчука, оскільки обов`язок у останнього, як суб`єкта декларування та суб`єкта відповідальності за адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією в обов`язковому, визначеному законом порядку, подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави, виник після прийняття Присяги працівника Національної поліції України та зарахування до лав Національної поліції України.

Оцінюючи наявні матеріали справи, дослідивши всебічно і повно всі обставини справи в їх сукупності, суддя приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що підтверджується наявними матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення від 22.08.2019 року № 36; попередженням про обмеження, пов`язанні з прийняттям на службу до Національної поліції України; про ознайомлення з вимогами Закону України «Про запобігання корупції» 2017-2019 роки; знімком результату пошуку декларацій поданих гр. ОСОБА_1 на офіційному сайті НАЗК; роздрукованою щорічною декларацією за 2018 рік яку подав ОСОБА_1 ; відповіддю Національного агентства з питань запобігання корупції № 71-03/60012/19 від 29.07.2019 року.

Також, встановлено, що згідно з відомостями бази даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотеки, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 173686658 та № 173685348 щодо суб`єкта ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 08.08.2018 року набув права на земельну ділянку кадастровий номер :00:004:0025, площею 3,9205, адреса: АДРЕСА_1 та житловий будинок з господарськими будівлями, загальна площа 81,8 кв. м., житлова площа 53,8 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1

Згідно поданої ОСОБА_1 щорічної декларації за 2018 рік https://рublic.nazk.gov.ua/ declaration/d53aaf96-dd15-4f88-8b70-01d0f8ed5c86d в якій він вказав земельну ділянку, площею 3,9205 кв. м., адреса: Полтавська область АДРЕСА_1 . Глобине, загальна вартість якої становить 135193 грн. та житловий будинок загальною площею 81,8 квадратних метрів, житловою площею 53,8 квадратних метрів, за адресою: АДРЕСА_1 , загальна вартість житлового будинку на дату набуття 223009 грн., які він набув 08.08.2017 року

Отже, вартість вказаної земельної ділянки становить 135193 грн. (135193 : 1684=80,28) тобто 80,28 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, вартість житлового будинку становить 223009 грн. (223009 : НОМЕР_2 =132,42) тобто 132,42 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Що стосується посилання сторони захисту на те, що вказана вартість майна була взята з технічної документації на вказане майно, та не піддавалась грошовій оцінці ОСОБА_1 під час отримання спадщини. Проте, вказана вартість майна була визначена нотаріусом у свідоцтві про право власності за законом та вказана самим ОСОБА_1 під час подання декларації за 2018 рік., тому суддя вважає, що ОСОБА_1 своїми діями визнав вказану вартість майна.

Отже, що вартість придбаної квартири перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 01.07.2017 року по 30.11.2017 року, ОСОБА_1 на виконання вимог частини 2 статті 52 Закону № 1700-VІІ зобов`язаний був в десятиденний термін з моменту набуття такого права подати повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Проте встановлено, що ОСОБА_1 не подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані про набуття права на майно 08.08.2017 загальною вартістю 358202,00 грн., про що свідчить інформація з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: https://pub1ic.nazk.gov.ua/search.

Слід зазначити, що ОСОБА_1 , був завчасно ознайомлений із нормами чинного законодавства щодо недопущення корупційних проявів, щодо термінів та своєчасності подання повідомлень про суттєві зміни в майновому стані відповідно до ст. 52 ЗУ "Про запобігання корупції" та вимоги інших нормативно-правових актів з питань запобігання корупції, а також про відповідальність, передбачену за неподання, несвоєчасне подання та внесення недостовірних відомостей до електронної декларації.

Відповідно до листа Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.07.2019 року № 71-03/60012/19 ОСОБА_1 в період з 01.08.2017 року по 01.01.2018 року ніяких дій в ІТС Реєстрі не виконував.

ОСОБА_1 мав можливість своєчасно, тобто в установлений законом термін, подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, перевірити його фактичну наявність у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування».

Відповідно до ст. 33 КУпАП, стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-16, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Проте, статтею 280 КУпАП встановлено обов`язок суду з`ясовувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення, поміж іншого, і чи винна дана особа в його вчиненні.

При цьому, норм щодо відсутності у суду повноважень на встановлення обставин щодо вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі винесення постанови про закриття провадження за п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП вказаний Кодекс не містить.

Водночас, зі змісту ч. 1 ст. 38 КУпАП вбачається, що закриття провадження на зазначеній підставі можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення; сплив встановленого законом строку.

Тобто для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, можливо лише за умови встановлення факту вчинення особою протиправної дії чи бездіяльності, що підпадають під визначені законом ознаки адміністративного правопорушення.

У разі недоведеності наявності складу адміністративного правопорушення та не підтвердження його належними та допустимими доказами, виключається можливість закрити провадження у адміністративній справі саме за п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

У цьому разі законодавець передбачив іншу підставу для закриття провадження у справі за відсутності події і складу адміністративного правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП), що також, відповідає правовій позиції викладеній в постанові Верховного суду у складі Касаційного господарського суду у справі № 927/623/18 від 16.04.2019 року.

Суддею встановлено, що свідоцтво про право на спадщину за законом ОСОБА_1 отримано 08.08.2017 року, а тому декларацію про суттєві зміни в майновому стані останній повинен був подати у строк до 19.08.2017 року. Водночас, протокол про вчинення адміністративного правопорушення складений 22.08.2019 року, тобто на момент розгляду справи судом закінчився строк накладення адміністративного стягнення за вчинене правопорушення.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП доведена наявними та дослідженими доказами, що містяться в матеріалах справи, проте провадження по даній справі відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з закінченням строків накладання адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Керуючись ст. 172-6, ст. 38, п.7 ст. 247 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з закінченням строків накладання адміністративного стягнення.

Постанова судді може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: В.І. Хіневич