Провадження № 33/824/3310/2019 Доповідач - Габрієль В.О.
Категорія: ст.173 КУпАП
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Габрієля В.О., із участю захисника особи, що притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2. адвоката Сарнавського А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою захисника Сарнавського А.В., який діє в інтересах ОСОБА_2 , на постанову Дарницького районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

визнано винуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів громадян, що становить 85 грн. 00 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 384 грн. 20 коп. на користь держави.

Відповідно до постанови ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за те, що 26.03.2019 приблизно о 13 год. 07 хв. на АДРЕСА_2 він висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_4 , тобто вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.173 КУпАП.

Не погоджуючись із вказаним рішенням захисником Сарнавським А.В . в інтересах ОСОБА_2 подано апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в яких він просить поновити строк на подачу апеляційної скарги, скасувати постанову Дарницького районного суду м. Києва від 24.06.2019, а провадження у справі щодо ОСОБА_2 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Свої вимоги мотивує тим, що ОСОБА_2 не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що істотно порушило його права, визначені ст.268 КУпАП. Про існування оскаржуваного рішення останній дізнався лише 31.07.2019 під час ознайомлення з матеріалами провадження. Копію постанови районного суду отримав того ж дня.

Апелянт зазначає, що районний суд у мотивувальній частині постанови послався на пояснення ОСОБА_4 , яких немає у справі; відеозапис, про порядок отримання чи вилучення якого відсутні будь-які відомості. Також, у матеріалах справи перед а.с.4 знаходиться документ, який за своїм змістом не має жодного відношення до обставин правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 було складено за ст.173 КУпАП. У мотивувальній частині оскаржуваного рішення місцевий суд послався на ст.173 КУпАП та зазначив, що за результатами дослідження та оцінки доказів прийшов до висновку про наявність у діях ОСОБА_2 складу цього адміністративного правопорушення. Однак, у резолютивній частині постанови визнав ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП.

Основною кваліфікуючою ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є вчинення протиправних дій в громадському місці. Проте, у матеріалах справи відсутні докази вчинення ОСОБА_2 протиправних дій саме у такому місці. Більше того, на долученому до апеляційної скарги відеозаписі зафіксовані протиправні дії чоловіка ОСОБА_4 - ОСОБА_8 щодо ОСОБА_2 Саме ОСОБА_8 від`їжджаючи від домоволодіння ОСОБА_2 , після провокувань на конфлікт останнього, перебуваючи у громадському місці, показував непристойні жести та голосно викрикував нецензурні слова на адресу ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок.

До суду апеляційної інстанції ОСОБА_2, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, не з`явився, оскільки на цей час перебуває поза межами України. Разом з цим, останній забезпечив явку у судове засідання свого захисника, адвоката Сарнавського А.В.

Відповідно до вимог ст.268 КУпАП, апеляційний суд приходить до переконання про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, та за участю її захисника.

Потерпіла ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася. Клопотань про відкладення апеляційного розгляду від останньої не надходило.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника особи, що притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2. адвоката Сарнавського А.В. на підтримку поданої апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до вимог ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 не був присутній під час ухвалення оскаржуваного рішення. Копію постанови суду першої інстанції отримав лише 31.07.2019.

Враховуючи зазначене, відсутність у матеріалах справи доказів належного повідомлення ОСОБА_2 про дату, час та місце розгляду справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність поновлення захиснику Сарнавському А.В., який діє в інтересах ОСОБА_2 , строку на подачу апеляційної скарги.

У відповідності до вимог ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику ЄСПЛ, як джерело права.

Зі змісту п.25 рішення ЄСПЛ від 11.04.2011 у справі «Жук проти України», вбачається, що суди, розглядаючи справи без участі учасників процесу, повинні пересвідчитися, що їх вчасно повідомлено про дату і час розгляду справи, тобто, що їхнє право бути присутніми під час судового розгляду не було порушено. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Проте, судом першої інстанції при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 зазначених вимог закону дотримано не було. Оскільки у матеріалах провадження відсутні дані про сповіщення ОСОБА_2 про дату, час і місце розгляду справи у порядку, визначеному ст.277-2 КУпАП, висновок місцевого суду про належне повідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є необгрунтованим.

Недотримання судом першої інстанції вимог ст.268 КУпАП є істотним порушенням прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що призвело до неправильності судового рішення.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте, викладені у постанові висновки суду першої інстанції про доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, правильності кваліфікації його дій за ст.173 КУпАП та необхідність накладення на нього стягнення у виді штрафу не підтверджуються зібраними у справі доказами.

У суді апеляційної інстанції захисник ОСОБА_2 - адвокат Сарнавський А.В. категорично заперечував винуватість свого підзахисного та пояснив, що саме чоловік потерпілої ОСОБА_8 від`їжджаючи від домоволодіння ОСОБА_2 , після провокувань на конфлікт останнього, перебуваючи у громадському місці показував непристойні жести та голосно викрикував нецензурні слова на адресу ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок.

Положеннями ч.1 ст.254 КУпАП встановлено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно з ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 та оскаржуваного рішення, останній 26.03.2019 приблизно о 13 год. 07 хв. на АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_4 , тобто вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.173 КУпАП (а.с.1).

Законодавцем визначено, що громадське місце - це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Відповідно до ст.173 КУпАП основною кваліфікуючою ознакою цього правопорушення є вчинення протиправних дій в громадському місці. Проте, ні протокол про адміністративне правопорушення, ні постанова суду першої інстанції не містить відомостей, що вказують на вчинення ОСОБА_2 протиправних дій саме у громадському місці.

Правовими приписами ч.2 ст.283 КУпАП визначено, що постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Апеляційним судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 було складено та направлено до суду першої інстанції за ст.173 КУпАП. У мотивувальній частині оскаржуваного рішення місцевий суд послався на ст.173 КУпАП та зазначив, що за результатами дослідження та оцінки доказів прийшов до висновку про наявність у діях ОСОБА_2 складу саме цього адміністративного правопорушення. Однак, у резолютивній частині визнав ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП.

У рішеннях ЄСПЛ по справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002, неодноразово вказував, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Застосовуючи закріплений у ст.62 Конституції України принцип презумпції невинуватості, апеляційний суд вважає, що вимоги апеляційної скарги є обґрунтованими, а ОСОБА_2 визнаний винуватим за ст.173 КУпАП, безпідставно, оскільки в його діях відсутній склад цього адміністративного правопорушення.

У відповідності до п.2 ч.8 ст.294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином апеляційна скарга захисника Сарнавського А.В. в інтересах ОСОБА_2 підлягає задоволенню, а постанова суду першої інстанції скасуванню із закриттям провадження у справі.

Керуючись ст.ст.283, 294 КУпАП апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Захиснику Сарнавському Анатолію Валентиновичу, який діє в інтересах ОСОБА_2 , поновити строк на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року.

Апеляційну скаргу захисника Сарнавському Анатолію Валентиновичу , який діє в інтересах ОСОБА_2 , задовольнити.

Постанову Дарницького районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року щодо ОСОБА_2 скасувати, а провадження у справі закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова апеляційного суду є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.О. Габрієль