Провадження № 3/263/3685/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2019 року м. Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Хараджа Н.В., розглянувши матеріали, які надійшли Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонеру, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

03.09.2019 року о 15-00 год. гр. ОСОБА_1 , знаходячись у громадському місці за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 (приміщення Маріупольської міської ради), висловлювалась на адресу гр. ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, тим самим здійснила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КпАП України.

Правопорушниця в судовому засіданні пояснила, що 03.09.2019 р. їй стало відомо, що у приміщенні Маріупольської міської ради буде проходити засідання з розгляду питання щодо виділення військовому Сергєєву житлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 .,на яке її родина претендує з 2015 року. Її родина перебуває на обліку як така, у якій п`ять членів сім`ї-інваліди. З 2017 року дане питання внесено у повістку дня та на теперішній час залишається нерозглянутим у встановленому законом порядку. Тому для захисту своїх прав вона була змушена прийти на засідання виконкому, яке розпочалось 03.09.2019 року о 14-00 год., однак коли вона прийшла о 14-15 год. охорона її не пропустила, бо вона порушувала запізнилась. На її думку дії охорони порушували її права, внаслідок чого вона була змушена зателефонувати 102 та викликати поліцію. В хоілі до неї вийшов гр. ОСОБА_2 , з яким вона давно вже знайома та перебуває в особистих неприязних стосунках. В ході суперечки ОСОБА_2 вів себе провокативно, намагався її вигнати з приміщення Маріупольської міської ради. Вину в інкримінованому правопорушенні не визнає, бо неприязні стосунки між нею та потерпілим тривають довгий час, та її поведінка була обумовлена, на її думку, протиправними діями ОСОБА_2 . Крім того, у зв`язку з тим, що вона є інвалідом 2 групи безстроково, має неврологічний статус, онкологію, то в якусь мить самоконтроль було втрачено, тому вона навіть не пам`ятає, що саме сказала. У подальшому надала заяву з проханням про розгляд даної справи за її відсутності, закриття провадження по ній, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Допитаний у судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , пояснив, що від дружини дізнався, що 03.09.2019 року на засіданні виконкому буде розглядатися питання з приводу житла, на яке претендує його родина. Коли він з дружиною прибули на засідання Маріупольської міської ради, то стало відомо, що вони спізнились, та охорона їх не пропустила. В наслідок їх суперечки з охороною, підійшов гр. ОСОБА_2 , якай перебуває у неприязних стосунках з його дружиною. На його думку саме ОСОБА_2 є особою, яка спровокувала конфлікт. Він не пам`ятає, чи висловлювалась дружина нецензурною лайкою та зазначав, що вона знаходилась у нестабільному психічному стані, пов`язаному з порушенням її прав.

Заслухавши пояснення правопорушниці, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, з наступних підстав.

Положення ч. 2 ст. 7 КУпАП визначають, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» роз`яснено, що дії, які супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що причиною її конфлікту з ОСОБА_2 стали особисті неприязні відносини, складені між ними на протязі тривалого часу, вважає що її діями громадський порядок порушено не було.

Дослідженими доказами по справі встановлено, що дії ОСОБА_1 03.09.2019 року о 15-00 год. в м АДРЕСА_5 Маріуполі по вул. Митрополитська, 39, які полягали у нецензурній лайці щодо ОСОБА_2 , викликані особистими неприязними відносинами між ними і були спрямовані проти ОСОБА_2 особисто, а не на порушення громадського порядку.

Доказів про вчинення ОСОБА_1 дій, пов`язаних з очевидним для винної грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалися б особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, до суду не надано та в судовому засіданні не встановлено.

З огляду на вищенаведене, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутня подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 173, 247, 283-285 КУпАП України суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя: Н.В. Хараджа