Справа № 500/139/19 Провадження № 3/500/171/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2019 року суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Бурнусус О.О., ознайомившись з адміністративними матеріалами, що надійшли з управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої головним спеціалістом управління капітального будівництва Ізмаїльської міської ради, мешкає за адресою: АДРЕСА_1

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 - 6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

До Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст.172 - 6 КУпАП, в якому зазначено, що ОСОБА_1 , відповідно до розпорядження Ізмаїльського міського голови № 403 від 30.11.2015 року була переведена з посади головного спеціаліста - головного державного інспектора інспекції державного архітектурно - будівельного контролю управління капітального будівництва Ізмаїльської міської ради з 01.12.2015 року з окладом штатного розкладу. Тобто, ОСОБА_1 є посадовою особою місцевого самоврядування, яка відповідно до п. «в» ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, навмисно порушила ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», а саме несвоєчасно без поважних причин 02.04.2018 року подала щорічну електронну декларацію за 2017 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 172 -6 КУпАП.

Як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 будучи обізнаною щодо обов`язку подати щорічну декларацію та про терміни її подачі за відсутності поважних причин, в порушення частини першої ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» подала відповідну декларацію особи за 2017 рік, лише 02.04.2018 року, тобто з порушення строку подачі декларації на дві доби, що встановлено витягом з сайту НАЗК.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вищезазначеного адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що декларація була подана своєчасно, оскільки 01 квітня 2018 року припадало на вихідний день, а тому останнім днем для подання декларації є саме 02 квітня 2018 року. Також як було зазначено в судовому засіданні захисником Загороднікової Т.В. при оформленні матеріалів про адміністративне правопорушення відносно неї не було дотримано спеціально уповноваженим органом процедури щодо виявлення правопорушення суб`єктом декларування, складення протоколу та оформлення матеріалів щодо притягнення до його відповідальності, а тому є підстави у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП повернути матеріали справи до органу, який склав протокол, на дооформлення.

Під час судового розгляду прокурор висловив свою думку про наявність адміністративного правопорушення та про накладення стягнення на ОСОБА_1 згідно санкції ч. 1 ст. 172- 6 КУпАП.

Дослідивши матеріли справи приходжу до наступного висновку.

Так, ОСОБА_1 відповідно до розпорядження Ізмаїльського міського голови № 403 від 30.11.2015 року, була переведена з посади головного спеціаліста - головного державного інспектора інспекції державного архітектурно - будівельного контролю управління містобудування і архітектури Ізмаїльської міської ради на посаду головного спеціаліста управління капітального будівництва Ізмаїльської міської ради з 01.12.2015 року з окладом штатного розкладу.

Тобто, ОСОБА_1 відповідно до п. «в» ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення.

Як вбачається з витягу сайту НАЗК, ОСОБА_1 подала відповідну декларацію особи за 2017 рік, лише 02.04.2018 року, тобто з порушення строку подачі декларації.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VII (далі - Закон) Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону до повноважень національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 Закону державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього закону декларацій та повідомляти національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

З матеріалів адміністративного провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась працівниками ДЗЕ Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 При цьому в матеріалах справи відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України та інше.

Між тим, згідно з ч. 3 ст. 12 ЗУ «Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Відповідно до п. 1, п.п. 1 п. 3, п. 5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі - Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон).

Згідно п.п. 2 - 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2

цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Відповідно до п. 2 розділу ІІ Порядку питання про складення та направлення до суду протоколу про адміністративне правопорушення та щодо складення припису стосовно притягнення суб`єкта декларування до встановленої законом відповідальності вирішується Національним агентством у визначеному законодавством порядку.

Протоколи про адміністративні правопорушення складаються уповноваженими особами Національного агентства, визначеними відповідно до статті 13 Закону (п. 2 розділ ІІ Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції - Рішення НАЗК № 5 від 09.06.2016 року). Відповідно до ст. 13 ЗУ «Про запобігання корупції» уповноваженими особами Національного агентства є Голова та члени Національного агентства, а також уповноважені Національним агентством посадові особи. При цьому, необхідно окремо звернути увагу на те, що перелік уповноважених НАЗК посадових осіб, в значенні ст. 13 Закону, визначений Рішенням НАЗК № 9 від 11.08.2016 року «Про визначення уповноважених осіб Національного агентства з питань запобігання корупції», який було актуалізовано (внесено зміни) Рішенням № 247 від 23.06.2017 року. Вказаним переліком визначений перелік посадових осіб відповідно до кожного регіону (м. Київ, Східний регіон, Центральний регіон, Південний регіон тощо). Відповідно до ч. 1 Закону спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції - органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до п 11 розділу ІІ вказаного Порядку Протокол про адміністративне правопорушення виноситься з урахуванням вимог абзацу першого пункту 12 цього розділу на розгляд Національного агентства, яке приймає рішення про направлення протоколу про адміністративне правопорушення до суду. Відповідно до п. 12 Протокол про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених статтями 172-4-172-9 КУпАП, разом із копією рішення Національного агентства та іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

Отже, з системного аналізу вище зазначених положень діючого законодавства вбачається алгоритм виявлення корупційних правопорушень та притягнення винних осіб до відповідальності. Зокрема, контроль та перевірка декларацій належить до компетенції НАЗК. При цьому, законодавець в ст. 49 Закону застережує, що, наприклад, державний орган, в якому працює суб`єкт декларування, зобов`язаний перевіряти факт подання ним декларації та повідомляти національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Після отримання повідомлення НАЗК перевіряє наявність факту несвоєчасного подання декларації, та у випадку підтвердження такого факту письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку. Потім уповноважена особа НАЗК складає протокол про адміністративне правопорушення, який в подальшому виноситься на розгляд Національного агентства, яке, в свою чергу, приймає рішення про направлення його до суду. Протокол про адміністративне правопорушення, разом із копією рішення Національного агентства та іншими матеріалами, у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

За обставинами даної справи, матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 172-6 КУпАП, не містять належного підтвердження дотримання вище відображеного законодавчого алгоритму (порядку) виявлення правопорушення, а також складення та оформлення матеріалів щодо притягнення суб`єкта декларування до відповідальності.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Таким чином, оскільки за встановленими обставинами справи не виявляється належним чином встановити дотримання спеціально уповноваженим органом процедури щодо виявлення правопорушення суб`єктом декларування, складення протоколу та оформлення матеріалів щодо притягнення до його відповідальності, суд на підставі п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП вважає за необхідне повернути матеріали справи до органу, який склав протокол, на дооформлення.

Керуючись ст.ст.256, 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 направити до Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України на дооформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 07.03.2019 року.

Суддя: О.О.Бурнусус