Справа № 761/3028/19
Провадження № 3/761/1301/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Сидоров Є.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП: НОМЕР_1, українця, громадянина України, депутата Київської міської ради, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2,

за частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

24.01.2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 16.01.2019 №31-02/6, відповідно до якого ОСОБА_1, 17 травня 2018 року перебуваючи по вул. Хрещатик, 36 в м. Києві, будучи депутатом Київської міської ради, тобто особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», беручи участь у пленарному засіданні VІ сесії Київської міської ради VІІІ скликання, усвідомлюючи, що підпунктом 18 пункту 3.5 «Надання/передача» проекту порядку денного пленарного засідання VІ сесії Київської міської ради VІІІ скликання 17.05.2018 передбачено розгляд питання про передачу ТОВ «Протас» (засновником якого він є) земельної ділянки для експлуатації магазину продовольчих товарів та кафе на вул. Протасів Яр, 3 у Солом'янському районі м. Києва, не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів (шляхом самостійного публічного оголошеня про це під час засідання ради) у зв'язку з прийняттям Київською міською радою рішення про прийняття порядку денного в цілому, чим порушив вимоги, встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» та ст.59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування».

Такі дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, 24.01.2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 16.01.2019 №31-02/7, відповідно до якого ОСОБА_1, 17 травня 2018 року перебуваючи по вул. Хрещатик, 36 в м. Києві, будучи депутатом Київської міської ради, тобто особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», беручи участь у пленарному засіданні VІ сесії Київської міської ради VІІІ скликання, усвідомлюючи, що підпунктом 18 пункту 3.5 «Надання/передача» проекту порядку денного пленарного засідання VІ сесії Київської міської ради VІІІ скликання 17.05.2018 передбачено розгляд питання про передачу ТОВ «Протас» (засновником якого він є) земельної ділянки для експлуатації магазину продовольчих товарів та кафе на вул. Протасів Яр, 3 у Солом'янському районі м. Києва, взяв участь у розгляді та прийнятті рішення про прийняття порядку денного пленарного засідання VІ сесії Київської міської ради VІІІ скликання 17.05.2018 в цілому без попереднього самостійного публічного оголошення про конфлікт інтересів, чим порушив вимоги, встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» та ст. 59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування».

Такі дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Присутня у судовому засіданні захисник ОСОБА_2 заперечувала проти притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, зазначаючи, що він здійснив усі необхідні дії, передбачені Регламентом Київської міської ради, з метою повідомити про конфлікт інтересів, пов'язаний з розглядом питання про передачу ТОВ «Протас» земельної ділянки для експлуатації магазину продовольчих товарів та кафе на вул. Протасів Яр, 3 у Солом'янському районі м. Києва. В свою чергу, розгляд питання про затвердження порядку денного пленарного засідання VІ сесії Київської міської ради VІІІ скликання 17.05.2018 не є питанням, щодо якого у ОСОБА_1 існує конфлікт інтересів в розумінні Закону, а тому у ОСОБА_1 був відсутній обов'язок повідомляти про конфлікт інтересів та заборона на участь у розгляді зазначеного питання. Крім того, захисник ОСОБА_2 надала суду письмові заперечення, а також належним чином завірені копії документів, що стосуються повідомлення ОСОБА_1 про конфлікт інтересів.

Особа, щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 підтримав думку захисника. Зазначив, що діяв у точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Присутні у судовому засіданні прокурор Дяченко В.П. та особа, що склала протокол про адміністративне правопорушення - ОСОБА_3 наполягали на притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, вважаючи, що в його діях наявний склад адміністративних правопорушень.

Заслухавши думку присутніх у судовому засіданні осіб, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

В свою чергу, п.п. 11 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачено, що приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Проаналізувавши процитовані положення закону, враховуючи фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що у даному випадку приватний інтерес для ОСОБА_1 становило питання передачі ТОВ «Протас», засновником якого він є, земельної ділянки для експлуатації магазину продовольчих товарів та кафе на вул. Протасів Яр, 3 у Солом'янському районі м. Києва.

Положеннями ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у тому числі депутати місцевих рад, зобов'язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Положеннями ч. 1 ст. 59-1 КУпАП передбачено, що депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Відповідно до ч. 15 ст. 46 ЗУ «Про місцеве самоврядування», порядок підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Таким чином з процитованих положень закону випливає, що усі питання, пов'язані з підготовкою і розглядом міською радою питань на пленарних засіданнях, а також питань, пов'язаних з прийняттям рішень ради про затвердження порядку денного сесії регулюються відповідним регламентом, з чого, в свою чергу слідує висновок, що і порядок повідомлення депутатом про наявність у нього конфлікту інтересів при розгляді певного питання, або ж при затвердженні регламенту сесії, як одне із процедурних питань, також регулюється регламентом відповідної ради.

Згідно з ч. 3 ст. 8 Регламенту Київської міської ради депутат зобов'язаний не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався чи повинен був дізнатися про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, письмово повідомляти про це голові постійної чи тимчасової контрольної комісії, до складу якої він входить, Київському міському голові та голові постійної комісії Київради, до функціональної спрямованості якої належить питання запобігання корупції. Головуючий на пленарному засіданні Київради або голова постійної чи тимчасової контрольної комісії, до складу якої входить депутат, перед розглядом відповідного проекту рішення інформує Київраду або відповідну комісію Київради про наявність у депутата конфлікту інтересів.

Зі змісту наданої захисником ОСОБА_4 належним чином засвідченої копії листа №08/279/041-015 від 14 травня 2018 року, вбачається, що депутат Київради ОСОБА_1 діючи у відповідності з ч. 3 ст. 8 Регламенту Київської міської ради повідомив про наявність у нього конфлікту інтересів у питанні передачі ТОВ «Протас», засновником якого він є, земельної ділянки для експлуатації магазину продовольчих товарів та кафе на вул. Протасів Яр, 3 у Солом'янському районі м. Києва секретаря Київради, який в свою чергу, згідно з п. 7 ч. 3 ст. 50 ЗУ "Про місцеве самоврядування" сприяє депутатам ради у здійсненні їх повноважень.

Таким чином, враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 події адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

З приводу притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, частиною 2 статті 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Як вже зазначалось вище, відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно з положеннями ст. 32 Регламенту Київської міської ради І сесії VІІІ скликання, проект порядку денного формується Київським міським головою, на основі попереднього порядку денного, підготовленого управлінням організаційного та документального забезпечення діяльності Київради шляхом систематизації всіх направлених проектів рішень, що були розглянуті з дотриманням вимог статей 30-31 Регламенту, з урахуванням рекомендацій Президії Київради.

Відповідно до ч. 8 ст. 34 Регламенту Київської міської ради І сесії VІІІ скликання, проект порядку денного пленарного засідання Київради, сформований відповідно до вимог Регламенту, затверджується в цілому більшістю голосів депутатів від загального складу Київради.

Положеннями ч. ч. 3, 4 ст. 34 Регламенту Київської міської ради І сесії VІІІ скликання передбачена можливість виключення та включення до проекту порядку денного проектів рішень Київради шляхом голосування більшістю голосів від загального складу Київради.

З системного аналізу зазначених вище положень закону, суд робить висновок, що проект порядку денного є процедурним документом, що визначає які саме проекти рішень та у якому порядку виносяться на голосування до Київради і, враховуючи, що проекти рішень Київради включені до порядку денного заздалегідь, стосовно яких не ставиться питання про виключення з порядку денного, не виносяться на голосування окремо, а голосуються в цілому, суд приходить до висновку, що у такому випадку відсутня суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а отже і відсутній реальний конфлікт інтересів.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що відповідно до долученої до протоколу про адміністративне правопорушення копії протоколу №80 пленарного засідання від 17.05.2018, питання (проект рішення) про передачу ТОВ «Протас» (засновником якого він є) земельної ділянки для експлуатації магазину продовольчих товарів та кафе на вул. Протасів Яр, 3 у Солом'янському районі м. Києва було включене до попереднього проекту порядку денного, поданого на розгляд Київради та стосовно нього не ставилось питання про виключення з порядку деного, суд приходить до висновку, що голосування ОСОБА_1 за прийняття порядку денного пленарного засідання VІ сесії Київської міської ради VІІІ скликання 17.05.2018 в цілому не є прийняттям рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо в діях особи відсутні подія та склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 172-7, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 280, 283, 284 КУпАП, суд -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1) (протокол від 16.01.2019 №31-02/6), - закрити у зв'язку з відсутністю в його діях події адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП.

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1) (протокол від 16.01.2019 №31-02/7), - закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-7 КУпАП.

На постанову суду по справі про адміністративне правопорушення може бути подана скарга до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя Є.В. Сидоров