Справа №705/3857/19
3/705/1773/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Юлія Вікторівна, розглянувши матеріали, які надійшли від Уманського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 ,

- за ст.183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Уманського міськрайонного суду знаходиться адміністративний матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП.

Згідно протоколу № 12 від 30.07.2019 року про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 не сплачує аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання доньки ОСОБА_3 11.02.2005 року у розмірі 1/3 частини від усіх видів доходу які стягуються з 02.10.2018 року до повноліття дитини, що призвело до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за 6 місяців з дня пред`явлення виконавчого листа. За дане правопорушення, передбачена відповідальність за ст. 183-1 КУпАП, ст. 325 КУпАП, ст.71 ЗУ «Про виконавче провадження». Заборгованість зі сплати аліментів станом на 30.07.2019 року складає 22596 грн.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи, - у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Одночасно, в матеріалах справи наявні дані про вручення відправлення ( повідомлення про виклик до суду) 24.09.2019 року «… за довіреністю…».

Таким чином, суддя приходить до висновку, що ОСОБА_1 , повідомлявся про місце, дату і час розгляду справи, однак не цікавився розглядом справи, зловживаючи своїми процесуальними правами у судове засідання не з`явився і доказів з приводу поважності причин неявки в судове засідання, -не надавав.

Також, ОСОБА_1 міг скористатися інформацією про час та дату судового розгляду справи, яка була розміщена на сайті Уманського міськрайонного суду, що дозволяло останньому самостійно її переглянути. Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таку поведінку та відношення до своїх процесуальних прав та обов`язків зі сторони ОСОБА_1 , суд розцінює як прояв повного правового нігілізму, тобто деформаційного стану правосвідомості особи, який характеризується усвідомленим ігноруванням вимог закону, цінності права, зневажливим ставленням до правових принципів, тому суддя вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суддя надійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом, а судове рішення згідно закону повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен повно, всебічно, об`єктивно дослідити всі обставини справи і встановити, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, тому провадження по справі відносно нього необхідно закрити, оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення № 12 від 30.07.2019 року не зазначено об`єктивну сторону адміністративного правопорушення з врахування особливостей диспозиції ст. 183-1 КУпАП.

У протоколі № 12 від 30.07.2019 року про адміністративне правопорушення в графі «….Відповідальність передбачена…» вказано статтю 181-1 КУпАП, а матеріали про адміністративне правопорушення складені за ст. 183-1 КУпАП.

Судом також встановлено, що державним виконавцем не зазначено у протоколі за якою саме частиною ст. 183-1 КУпАП (стаття містить три частини) було притягнуто особу та відповідно не зазначено суть адміністративного правопорушення, що суперечить вимогам ст. 256 КУпАП.

Диспозиція ч. 1 ст. 183-1 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за несплату аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

З об`єктивної сторони даний адміністративний проступок характеризується бездіяльністю, яка полягає у невиконанні особою свого обов`язку по сплаті аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї. При цьому, для утворення складу правопорушення є обов`язковим настання суспільно шкідливих наслідків у виді виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

Адміністративна відповідальність за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП, запровадженаЗаконом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту прав дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку примусового стягнення заборгованості зі сплати аліментів" № 2234-VIII від 7 грудня 2017 року, що набрав законної сили 6 лютого 2018 року.

З наданого розрахунку заборгованості зі сплати аліментів вбачається, що виконавчий документ надійшов до виконання 05.12.2018 року та державним виконавцем було проведено перерахунок щодо нарахування, отримання аліментів та наявну заборгованість за період з 02.10.2018р. по 01.06.2019 року і станом на 01.12.2018 року заборгованість по аліментах становила 3875,97 грн. При цьому, у розрахунку вказано, що станом на 30.07.2019р. розмір заборгованості становить 22596,66 грн.

Статтею 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Крім того, суд звертає увагу на те що протокол про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам ст. 256 КУпАП, в ньому має бути зазначено: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

В порушення приписів ч. 2 ст. 251 КУпАП, до протоколу не додано жодного доказу, на підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення та інших відомостей, необхідних для вирішення справи, а саме: матеріалів виконавчого провадження, які свідчать про факт невиконання особою законних вимог державного виконавця; документів, що підтверджують особу, стосовно якої складено протокол; доказів, які характеризують відповідну особу, ступінь її вини, майновий стан, інформації про місце його роботи; відмітки про роз`яснення особі прав і обов`язків згідно ст. 268 КУпАП; відомостей про отримання протоколу особою або причини відмови від отримання, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність. Натомість, у протоколі зазначено, що ОСОБА_1 за викликом до державного виконавця не з`явився, тобто, протокол скдадено у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, його копія ОСОБА_1 не вручена, чим порушено вимоги ч.2 ст.254 КУпАП.

Крім того, з огляду на те, що протокол про адміністративне правопорушення складався за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, то державним виконавцем також не були належним чином роз`яснені такій особі вимоги ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП (зокрема її право давити пояснення), що є порушенням права на захист.

У зв`язку з викладеним провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 8, 183-1, 247 п. 1, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КупАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ю.В. Мазуренко