П О С Т А Н О В А

"03" жовтня 2019 р. Справа № 423/2872/19

Провадження № 3-зв/414/1/2019

Кремінський районний суд Луганської області у складі:

головуючого судді Акулова Є.М.

за участю секретаря судового засідання Дегтяренко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кремінського районного суду Луганської області клопотання адвоката Кононенка Олександра Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Попаснянського районного суду Луганської області Архипенко А.В.,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Попаснянського районного суду Луганської області Архипенко А.В. перебувають матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та за ст. 185 КУпАП.

До початку судового розгляду 04.09.2019 р. від захисника Кононенка О.В. надійшло клопотання про відвід судді Архипенко А.В.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.09.2019 року призначення не відбулося, не вистачає потрібної кількості суддів для розгляду справи.

Постановою колегії суддів Луганської апеляційного суду від 17.09.2019 р. матеріали за клопотанням адвоката Кононенка Олександра Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Попаснянського районного суду Луганської області Архипенко А.В. направлені до Кремінського районного суду Луганської області.

В обгрунтування клопотання про відвід судді Попаснянського районного суду Луганської області Архипенко А.В. зазначено, що суддею Попаснянського районного суду Луганської області Архипенко А.В. також розглядається скарга ОСОБА_1 відносно бездіяльності уповноваженої особи Попаснянського відділу поліції ГУНП в Луганській області про невнесення заяви про скоєння кримінального злочину працівником поліції Попаснянського відділу поліції ГУНП в Луганській області ОСОБА_2 Дмитром ОСОБА_3 в складі організованої групи. При цьому скарга подана в суд 16 серпня 2019 року, а призначена до розгляду суддею Архипенко А.В. лише на 11 вересня 2019 року, що прямо порушує строки розгляду таких скарг, передбачених ст.306 КПК України.

Крім того вищевказаною суддею було відмовлено в клопотаннях заявлених стороною захисту.

Отже при розгляді справи про адміністративне правопорушення існують обставини, які викликають сумніві в її неупередженості.

У судове засідання особа, якій заявлено відвід та особи, які беруть участь у справі не з`явилися.

Суд, дослідивши зміст клопотання, дійшов наступного висновку і бере до уваги наступне.

Одним із елементів довіри суспільства, в тому числі і учасників процесу до суду, є довіра складу суду вирішувати спір, що унеможливить в подальшому сумніватись у винесенні справедливого, законного та об"єктивного судового рішення.

Відповідно до п. 4 рішення Ради суддів від 08 червня 2017 року № 34 у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Оскільки в Кодексі України про адміністративні правопорушення відсутня стаття, яка б передбачала відвід судді, а діючі Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України мають відповідні статті про відвід (самовідвід) судді, тому, при розгляді даної заяви про відвід, слід застосувати аналогію права.

Відповідно до вимог ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Зі змісту ст. 81 КПК України слідує, що у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 цього кодексу.

При розгляді відводу (самовідводу) має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою судді, передбачено ч. 3 ст. 81 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом. Статтею 2 цього закону передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Згідно ч. 1 ст. 7 вказаного вище закону, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положеннями п. 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі "Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії", "Пуллар проти Сполученого Королівства", "Білуха проти України", наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

В рішеннях у справах "Ветштайн проти Швейцарії" та "Ферантелі та Сантанжело проти Італії", Європейським судом з прав людини висловлювалась позиція, згідно якої при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною.

Як зазначено в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Де Куббер проти Бельгії", правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться.

В рішеннях у справах "Ветштайн проти Швейцарії" та "Кастілло Альгар проти Іспанії" Європейським судом з прав людини також зазначалось, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. Таким чином, сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та упередженості судді при розгляді справи, а відтак в майбутньому стане причиною сумнівів в об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у справі та поставити під сумнів забезпечення реалізації права особи на справедливий судовий розгляд.

Доказів, які б свідчили про необ`єктивність та упередженість судді Попаснянського районного суду Луганської області Архипенко А.В. судом не встановлено.

Разом з тим, зважаючи, що у стороннього спостерігача може виникнути недовіра до судді, що може призвести до затягування строків розгляду справи, з метою усунення сумнівів в неупередженості та об`єктивності судді, та, як наслідок, забезпечення впевненості в справедливому розгляді справи незалежним і безстороннім судом, суд вважає за можливе задовольнити клопотання.

Отже, клопотання адвоката Кононенка Олександра Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Попаснянського районного суду Луганської області Архипенко А.В. підлягає задоволенню.

Керуючись статтями ст.75, 81 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката Кононенка Олександра Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Попаснянського районного суду Луганської області Архипенко А.В. у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та за ст. 185 КУпАП задовольнити.

Постанова оскарженнюне підлягає.

Суддя Є.М. Акулов