№ 274/910/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.02.2019 року м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Замега О.В., за участю особи, яка притягуюється до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1, прокурора Дем"янчука М.С., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, працюючої: державним виконавцем Бердичівського МРВ ДВС ГТУЮ у Житомирській області, проживаючої: ІНФОРМАЦІЯ_3, ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

07.02.2019 року оперуповноваженим сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Житомирської області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 був складений протокол про адміністративне правопорушення, що передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно протоколу, громадянка ОСОБА_1, обіймаючи у період з 2017 року по даний час посаду державного виконавця Бердичівського МРВ ДВС ГТУЮ у Житомирській області, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) не повідомила у десятиденний термін Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, а саме про набуття на підставі договору міни № 1053 у власність 50% право власності квартири за адресою: АДРЕСА_1, загальною варістю на момент укладання договору - 190965 грн. (50 % частки становить 95347,50 грн.), що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня 2017 року.

За вказані дії передбачена відповідальність згідно ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні прокурор Дем"янчук М.С. протокол підтримав і просить визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов"язаного із корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, та накласти на неї стягнення відповідно до санкції цієї статті, у зв"язку з тим, що остання несвоєчасно повідомила про суттєві зміни в майновому стані. Факт несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни в майновому стані встановлений та підтверджується матеріалами, доданими до протоколу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненому правопорушенні не визнала. Пояснила, що 06.11.2017 року вони з чоловіком уклали договір міни земельної ділянки з незавершеним будівництвом житловим будинком на квартиру. Міна нерухомості відбулась без грошової доплати. Після укладення договору з Головного управління юстиції надійшли рекомендації щодо необхідності повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані. В переліку повідомлення даний договір відсутній, тому вона зазначила, що це договір купівлі - продажу. Заповнивши дані, вона вважала, що зміни в майцновому стані успішно внесені та опубліковані. 26.02.2018 року вона, зповноюючи декларацію за 2017 рік, виявила, що її повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не були опубліковані. Зазначає, що згідно ст. 715 ЦК України, право власності згідно договору міни переходить до сторін одночасно після виконання зобов"язань щодо передання майна обома сторонами. А згідно умов договору, передача нерухомого майна здійснюється кожною із сторін на протязі чотирьох місяців від дня нотаріального посвідчення цього договору.

Дослідивши обставини та матеріали справи, заслухавши ОСОБА_1 та прокурора Дем"янчука М.С., Суд приходить до наступного висновку.

Так, відповідно дост. 245 КУпАП завданнями в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП, суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приміткою до ст. 172-6 КУпАП визначено, що суб"єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов"язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є державним виконавцем, тому вона є суб`єктом декларування та суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов"язаного з корупцією.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України "Про запобігання корупції" у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Так, судом встановлено, що 06.11.2017 року між ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 укладено договір міни земельної ділянки з незавершеним будівництвом житловим будинком на квартиру. Міна нерухомості відбулась без грошової доплати. Вартість 50 % частки нерухомого майна становить 95347,50 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня 2017 року.

Згідно умов договору, передача нерухомого майна здійснюється кожною із сторін на протязі чотирьох місяців від дня нотаріального посвідчення цього договору(а.с. 27-32).

Суддя вважає хибним твердження ОСОБА_1 про те, що вона набула право власності на нерухоме майно з моменту його передачі на протязі чотирьох місяців від дня нотаріального посвідчення цього договору, виходячи з наступного.

Власник на свій розсуд володіє, користується і розпоряджається належним йому нерухомим майном, тобто власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону, серед іншого, укладати договори відчуження цього майна, а саме, договори купівлі-продажу, міни, дарування, пожертви, ренти, довічного утримання (догляду) тощо.

Право власності на житловий будинок, квартиру, дачу, садовий будинок, гараж, інші будівлі і споруди, що відчужуються, може бути підтверджено, зокрема, нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу, пожертви, довічного утримання (догляду), ренти, дарування, міни, лізингу тощо.

Право власності на земельну ділянку фізичних та юридичних осіб, а також право державної та комунальної власності підтверджуються державним актом.

Крім правовстановлювального документа на житловий будинок, садибу та інше нерухоме майно (за винятком земельної ділянки), якщо воно підлягає реєстрації, нотаріус вимагає документи - витяг з Реєстру прав власності на нерухоме майно

Аналізуючи положення статті 715 (договір міни) Цивільного кодексу України, право власності на нерухоме майно за договором міни виникає у набувача з моменту нотаріального посвідчення та державної реєстрації цього договору.

Отже, вина ОСОБА_1 у вчиненні порушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, доведена.

Стосовно часу виявлення адміністративних правопорушень варто зазначити наступне.

Згідно з п. 7) ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

В розділах IV і V КУпАП (глави 18-33) вказується, що провадження у справах про адміністративні правопорушення (проступки) починається без складання якого-небудь спеціального документа. Початковим моментом порушення справи можна вважати час, коли інформація (привід) про проступок надійшла до компетентного органу, стала відома компетентній посадовій особі.

Як вбачається з протоколу та доданих до нього матеріалів, працівникам Бердичівської місцевої прокуратури ще до 19.11.2018 року було відомо про несвоєчасність подання суттєвих змін в майновому стані ОСОБА_1, що підтверджується листом на ім"я начальника УЗЕ в Житомирській області, датованим 19.11.2018 року № (06-34)/1-7337-вих-18, що вказує на сплив трьохмісячного строку на день надходження протоколу до суду. Посилання працівника УЗЕ про те, що фактичним моментом виявлення правопорушення є дата складання адміністративного протоколу суперечить наданим ним же протоколом, тривалість виконання своїх обов'язків працівниками правоохоронних органів не може слугувати причиною несвоєчасності притягнення особи до відповідальності.

Таким чином, днем виявлення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1, виходячи із наявних в матеріалах справи доказів та даних, є 19.11.2018 року.

Матеріали справи надійшли до суду лише 15.02.2019 року, а тому суд з об'єктивних причин не мав можливості розглянути адміністративну справу в термін, у який особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, зважаючи на наявність факту несвоєчасного повідомлення ОСОБА_1 НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, що підпадає під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та у зв'язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку про визнання останньої винною у вчиденні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, та закриття провадження в справі.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 38, 172-6, 247, 283-284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винною за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП закрити у звязку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: О.В. Замега