пСправа № 375/1905/19 Провадження № 3/375/571/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2019 суддя Рокитнянського районного суду Київської області Литвин О.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Рокитнянського ВП ГУНП України в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , не працюючого, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення ,-

В С Т А Н О В И В:

Відносно ОСОБА_1 складено протокол про адмінправопорушення серії ГР № 208506 в тім, що він 26.09.2019 близько 10:00 години , перебуваючи на вулиці Волі в смт. Рокитне Київської області, здійснив вибух піротехнічного виробу, чим порушив спокій громадян та вичнив таким чином дрібне хуліганство.

ОСОБА_1 не визнав вчинння ним хуліганських дій за викладених у протоколі про адмінправопорушення обставин та суду пояснив, що він дійсно у вказаний у протоколі період часу йшов по вулиці Волі в смт Рокитне, де до нього вибіг собака і він з метою налякати останню здійснив один вибух піротехнічного виробу. Жодних протиправних дій щодо гр. ОСОБА_2 він не вчиняв.

Заслухавши ОСОБА_1 , свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , дослідивши матеріали справи і в тому числі наявні в них письмові пояснення від 26.09.2019 самого ОСОБА_1 , свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 7 Кодексу передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. (ст.245 КУпАП).

Відповідно до положень ст.173 КУпАП, субєктивною стороною дрібного хуліганства, за яке передбачено притягнення до адмінвідповідальності, є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Образливе чіпляння до громадян це нав`язлива розмова або інша дія, спрямована на навмисне приниження честі та гідності оточуючих. Таку поведінку громадян слід відрізняти від більш мирного настирливого докучання, яке є ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 178 КУпАП (Поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль). Образливе чіпляння характеризується зухвалими, нав`язливими діями хулігана, який завдає моральної чи фізичної шкоди іншій особі, незважаючи на протидію потерпілого. Хулігану властива злісність протиправних проявів, їх багаторазова повторюваність. Така поведінка є несумісною з моральними засадами потерпілого, якого подібні дії ображають і принижують. Йдеться про хапання за одяг, насильницьке тримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині тощо.

До інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, зараховують: нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо. Використання в Законі формулювання "інші подібні дії" дозволяє розглядати як дрібне хуліганство всі дії, які за ступенем суспільної небезпеки нижче кримінально караного хуліганства (ч. 1 ст. 296 Кримінального кодексу України).

З огляду на викладене суд не вбачає підстав ввжати наявними в діях ОСОБА_1 ознак дрібного хуліганства. Натомість в його діях чітко вбачається склад іншого адмінправопорушення - порушення вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів щодо захисту населення від шкідливого впливу шуму чи правил додержання тиші в населених пунктах і громадських місцях, відповідальність за яке передбачена ст.182 КУпАП.

Вважаю за необхідне критично віднестися до пояснення свідків - подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зважаючи, що останні перебувають у неприязних стосунках із ОСОБА_1 та що особисто підтвердила у своєму письмовому поясненні свідок ОСОБА_3 і що по суті не заперечував ОСОБА_1 ..

Таким чином, надаючи оцінку кожному отриманому у справі доказу зокрема та їх сукупності, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад передбаченого ст.173 КУпАП адмінправопорушення.

Згідно п. 1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.284 КУпАП при наявності обставин, передбачених ст.247 КУпАП, виноситься постанова про закриття справи.

Керуючись ст.ст. 173, 182 ч.1, 247 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП у зв`язку з відсутністю у його діях складу вказаного адміністративного правопорушення, а провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляції через Рокитнянський районний суд Київської області.

Суддя О.В. Литвин

Постанова набуває законної сили ____________

Постанова може бути предявлена до виконання до _____________