Справа № 761/3485/19
Провадження № 3/761/1426/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Мєлєшак О.В., прокурора Дяченка В.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні протокол № 63 від 24.01.2019 складений старшим оперуповноваженим в ОВС сектору протидії корупції Управління захисту економіки у м. Києві ДЗЕ Національної поліції України Слєпцовим В.В. відносно

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Макіївка Донецької області, працюючого на посаді головного державного ревізор-інспектора відділу адміністрування єдиного внеску з юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 перебуваючи на посаді головного державного ревізора - інспектора відділу адміністрування єдиного внеску з юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у м. Києві, будучи суб'єктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, з моменту отримання доходу у вигляді подарунку у не грошовій формі квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 оціночною вартістю 100 000 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, тобто понад 80 000 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 заперечував свою вину у вчинені адміністративого правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП пояснив, що дійсно 22.04.2017 між ним та його батьком було укладено договір дарування за №272, за яким його батько ОСОБА_3 безоплатно подарував йому квартиру за адресою: АДРЕСА_1. Відповідно до порядку складання декларації про доходи він зазначив про наявність вказаної квартири, однак не подав додаткове повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, оскільки у даному випадку не мав цього робити. Так, хоча у договорі дарування вказано, що сторони оцінюють зазначену квартиру у сумі 100 000 грн., однак вказана сума не є оціночною вартістю даної квартири відповідно до роз'яснень НАЗК: «Якщо при отриманні спадщини, подарунка, приватизації нерухомого майна грошова оцінка такого майна не проводилась і вартість його не відома, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не подається».

Представники ОСОБА_2 - адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 просили суд закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП. Вказуючи, що отримання ним за договором дарування квартири не покладає на останнього обов'язку повідомляти про суттєві зміни у майновому стані з огляду на відсутність грошової оцінки такого майна. Також, вказували, що протокол про адміністративне правопорушення не було вручено ОСОБА_2, окрім того, вважали, що строк притягнення до адміністративної відповідальності сплив.

Прокурор уважав доведеною вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення пов'язаного з корупцією, а доводи останнього та його представників такими, що не заслуговують на увагу.

Свідок ОСОБА_3 показав, що під час укладення договору дарування він разом із сином визначили вартість квартири у сумі 100 000 грн. за рекомендацією юриста.

Свідок Слєпцов В.В. показав, що неодноразово намагався вручити протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 однак останній відмовився.

Свідок ОСОБА_6 пояснив, що начальником сектору неодноразово викликався ОСОБА_2 за телефоном, також направлявся лист про необхідність явки останнього для вручення протоколу, однак жодного разу ОСОБА_2 не з'явився у тому числі відмовився від отримання протоколу після виїзду за місцем його проживання.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2, його представників ОСОБА_4 та ОСОБА_5, думку прокурора, показання свідків, вивчивши протоколу про адміністративне правопорушення та додані матеріали, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до наказу ГУ ДФС у місті Києві №581-О від 23.07.2015 ОСОБА_2 призначено на посаду головного державного інспектора відділу адміністрування єдиного внеску з юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у місті Києві, та присвоєно чергове спеціальне звання «Радник податкової та митної справи третього рангу». Посада ОСОБА_2 відноситься до посад категорії «В» державної служби. Присягу державного службовця ОСОБА_2 склав 27.08.2013 року. З попередженнями про обмеження, спрямованими на запобігання і протидію корупції ОСОБА_2 був письмово ознайомлений 23.07.2015 року.

В листі Головного управління ДФС у місті Києві вихідний № 31070/9/26- 15-04-26 від 10.10.2018 року вказано, що відповідно до ст. 6 Закону України «Про державну службу» посада ОСОБА_2 належить до категорії «В» посад державних службовців.

Згідно п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», посада головного державного інспектора відділу адміністрування єдиного внеску з юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у місті Києві, віднесена до суб'єктів на яких поширюється дія цього Закону, як на державного службовця.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088) 1930 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону, декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи, а перший етап - з 00 годин 00 хвилин 15 серпня 2016 року, в тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та суб'єктів декларування, як щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 15 серпня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені декларації подаються протягом 60 календарних днів.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 18.08.2016 № 1 «Про внесення змін до деяких рішень Національного агентства з питань запобігання корупції щодо функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», внесені зміни у підпункт 1 пункту 1 Рішення НАЗК від 10.06.2016 року № 2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», а саме: слова та цифри «15.08.2016 року» змінити словами та цифрами «01.09.2016 року».

Отже, система подання та оприлюднення відповідно до Закону, декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи:

Перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року, у тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та суб'єктів декларування:

-щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01.09.2016 займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.Зазначені декларації подаються протягом 60 календарних днів;

-декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01.09.2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають, згідно зі статтею 50 Закону, відповідальне та особливо відповідальне становище;

-повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на

-року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

Другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01.01.2017 року для всіх інших суб'єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Декларації (повідомлення) подаються згідно із Законом шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр).

Згідно із частиною другою статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № З, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб - сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Отже встановлено, що ОСОБА_3 будучи державним службовцем категорії «В», є суб'єктами відповідальності згідно підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону, та зобов'язаний виконувати вимоги фінансового контролю, передбачені частиною 2 статті 52 Закону, зокрема щодо подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані з 01 січня 2017 року.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень.

Разом з тим, між ОСОБА_3 з однієї сторони та ОСОБА_2 з іншої сторони 22 квітня 2017 року складено договір дарування, який зареєстровано в реєстрі за .№272, відповідно до якого громадянин ОСОБА_3 подарував, а громадянин ОСОБА_2 прийняв в дар квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 оціночною вартістю 100 000 гривень.

Відповідно до роз'яснення «Щодо окремих положень ЗУ «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю» затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 11 серпня 2016 року №3 (зі змінами, внесеними рішенням Національного агентства від 06 вересня 2016 року №18) «подарунки вважаються доходом незалежно від того, у якій формі вони отримуються - у формі грошових коштів або іншій формі».

Підпунктом 164.2.10. пункту 164.1. статті 164 Податкового кодексу України визначено: дохід у вигляді вартості успадкованого чи отриманого у дарунок майна у межах, що оподатковується.

Стаття 1 ЗУ «Про запобігання корупції» визначає, що подарунок - це грошові кошти або інше майно, переваги, пільги, послуги, нематеріальні активи, які надають/одержують безоплатно, або за ціною, нижчою мінімальної ринкової.

Статтею 328 Цивільного кодексу України регламентує - право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Частиною 1 ст. 334 Цивільного кодексу України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Таким чином, право власності у ОСОБА_3 на вище вказану квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 оціночною вартістю 100 000 грн. виникло 22.04.2017 року.

За таких умов, у головного державного інспектора відділу адміністрування єдиного внеску з юридичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у місті Києві ОСОБА_3 виник обов'язок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу у вигляді подарунку письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Факт ознайомлення з вимогами фінансового контролю Закону та правилами користування електронним цифровим підписом, підтверджено поданням ОСОБА_3 29.03.2017 щорічної декларації осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, та щорічної декларації осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік до Єдиного державного реєстру декларацій НАЗК.

Отже упродовж періоду часу з 00:00 год. 23.04.2017 по 23:59 год. 05.02.2017 у ОСОБА_2 виник обов'язок повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані.

Разом з тим, встановлено, що ОСОБА_2 по теперішній час не подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, тобто порушив десятиденний термін, відповідно до вимог ч. 2 ст. 52 Закону.

Таким чином, встановлено, що ОСОБА_2 як суб'єкт, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, з моменту отримання доходу у вигляді подарунку у не грошовій формі квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 оціночною вартістю 100 000 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, тобто понад 80 000 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Доказів поважності причин неподання ОСОБА_2 у визначений законом строк повідомлення про суттєві зміни у майновому стані щодо придбання квартири, у судовому засіданні здобуто не було.

У зв'язку із зазначеним, суд дійшов висновку, що ОСОБА_2 своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Обставин, які б пом'якшували або обтяжували відповідальність особи за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Враховуючи особу винного, який раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, суддя дійшов висновку, що ОСОБА_2 необхідно визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу, передбаченого санкцією статті у мінімальному розмірі, що становить 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

З урахуванням вимог ст. 40-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладання адміністративного стягнення, сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Доводи ОСОБА_2 та його представників, що за відсутності оціночної вартості нерухомого майна яке набув власності ОСОБА_2, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 не приймаються судом до уваги, оскільки у правочині за наслідком якого ОСОБА_2 набув право власності на об'єкт нерухомого майна чітко визначена сторонами вартість вказаного майна, яка становить 100 000 грн.

Щодо доводів представників про сплив строків визначених ст.38 КУпАП, суд зазначені доводи також залишає поза увагою, оскільки фактичним моментом виявлення правопорушення у протоколі значиться 24.01.2019, що в даному випадку не перевищує стоки визначені ч.3 ст.38 КУпАП.

Враховуючи викладене, керуючись 40-1, ч.1 ст.172-6, 221, 279-280, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України «Про запобігання корупції»,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) гривень на користь держави.

Стягнути із ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше, як через п'ятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови або внесення подання прокурором, не пізніше як через п'ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення. У разі не сплати правопорушником штрафу у зазначений строк, постанова про накладення штрафу буде надіслана для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання правопорушника, роботи або місцем знаходження його майна.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст. 32 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суду м. Києва.

Суддя: