Справа № 305/113/19
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

07.03.2019 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Гошовського Г.М. розглянув апеляційну скаргу, яку подав прокурор Рахівського відділу Тячівської місцевої прокуратури Чічак І.Я. на постанову судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 19.02.2019 у справі, в якій ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянин України, українець, уродженець і мешканець АДРЕСА_1, з вищою освітою, одружений, що має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей, не судимий, працюючий директором МКП «Рахівкомунсервіс» притягувався до адміністративної відповідальності як такий, що вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Цією постановою провадження в справі закрито на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати постанову і постановити нову - про накладення адміністративного стягнення в межах санкції ч.1 ст. 172-6 КУпАП із призначенням, на підставі ст. 30 КУпАП, додаткового покарання у вигляді позбавлення права обіймати посади в органах місцевого самоврядування строком на один рік.

Апеляційний суд ознайомився з матеріалами справи, викладеними в апеляційній скарзі доводами на користь твердження про право прокурора подати в ній апеляційну скаргу і приходить до переконання, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим і його представником, а прокурором - лише у випадках, передбачених частиною п'ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу, тобто при застосуванні заходів примусового характеру, пов'язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

На обґрунтування свого права подати апеляційну скаргу в даній справі прокурор посилається на приписи ст. ст. 7, 9, 250, 283, 284, 287, 289, 294 КУпАП.

Частиною 5 статті 7 КУПАП передбачено, що прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов'язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Стаття 9 визначає поняття адміністративного правопорушення.

Стаття 250 КУпАП визначає права прокурора під час нагляду за додержанням і правильним застосуванням законів при провадженні в справах про адміністративне правопорушення, а також обов'язкову його участь у розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст.172-4 - 172-9,172-9-2 КУпАП.

Статтею 283 КУпАП визначено вимоги щодо змісту постанови по справі про адміністративне правопорушення, статтею 284 КУпАП - види постанов по справі про адміністративне правопорушення, статтею 287 - право оскарження постанов по справі про адміністративне правопорушення, статтею 289 КУпАП - строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Постановою судді від 19.02.2019 щодо ОСОБА_2 заходи примусового характеру, пов'язані з обмеженням особистої свободи громадян, не застосовувались, тому в даному випадку прокурор здійснювати нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу права не має.

Ухвалою Конституційного Суду України від 08.12.2015 № 49-у/2015 у справі № 2-43/2015 встановлено неузгодженість положень ч.5 ст. 7, ст. 250, ч.1 ст. 287 та ч.2 ст. 294 КУпАП щодо повноважень прокурора оскаржувати постанови суду в справах про адміністративні правопорушення і констатовано, що її усунення може бути вирішено лише в законодавчому порядку.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14.10.2010 в справі «Щокін проти України» визначено вимоги до якості закону за такими критеріями як доступність для зацікавлених осіб, чіткість та передбачуваність у застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості, можливість його різного тлумачення є порушенням цих вимог. У разі, коли національне законодавство припускає неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків, органи державної влади зобов'язані віддати перевагу тому його тлумаченню, яке є найбільш сприятливим для особи.

Між тим, прокурор в апеляційній скарзі пропонує розв'язати встановлену колізію в законодавстві всупереч цьому рішенню.

Отже, апеляційний суд вважає за необхідне керуватись у даному випадку приписом ч.2 ст. 294 КпАП і на його підставі визнає, що скарга подана особою, яка не має права на апеляційне оскарження постанови судді в цій справі, а тому не може бути прийнята апеляційним судом до свого розгляду.

Керуючись ст. ст. 278, 294 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу прокурора Рахівського відділу Тячівської місцевої прокуратури Чічака І.Я. на постанову судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 19.02.2019, про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2, у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, повернути особі, яка її подала.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Гошовський