ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/3239/19

провадження у справі 3/0285/1345/19

26 вересня 2019 року м. Новоград-Волинський

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Заполовська Т.Г., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Курчиця Новоград-Волинського району Житомирської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонер, інвалід 2-ї групи,

за ст. 85 ч.4 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

Згідно адміністративних матеріалів ОСОБА_1 18.08.2019 року о 15-50 год. в с. Курчиця Новоград-Волинського району на р. Случ ловив рибу та раки забороненим знаряддям лову ятером, виготовленим із сіткоснастевого матеріалу, застосування якого в даному місці і в даний час заборонено з дерев`яного човна, риби не зловив, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.185 ч.4 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 повідомив, що у протоколі неправильно зазначено його прізвище. Більше того, він не ловив ні риби, ні раків, у нього не було ятеру. Про свою незгоду з діями інспектора повідомив на місці події та такі ж пояснення дав в протоколі. Просить закрити провадження по справі, оскільки ніяких неправомірних дій не вчиняв.

Оголосивши протокол про адміністративне правопорушення, заслухавши особу, яка притягається до адміністративного відповідальності, дослідивши докази, які долучені до адміністративного матеріалу, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП за наступних підстав.

Частина 4 ст. 85 КУпАП визначає, що грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) -

тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи,яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Із статті 252 КУпАП слідує, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підставі ст. 252 КУпАП, оцінивши надані суду докази: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення ОСОБА_1 , які наданні під час розгляду адміністративного матеріалу, письмові пояснення ОСОБА_1 (як зазначено в протоколі) на місці події, послуговуючись своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до висновку про відсутність події і складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.85 КУпАП, оскільки жодним належним та допустимим доказом не підтверджується вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Зокрема, розглядаючи дану справу, слід врахувати, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, що засвідчує факт неправомірних дій, та одним з основних джерел доказів, тому, в ньому повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, а також дані, необхідні для розгляду справи по суті.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою, має доводитись в суді; суд також немає права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Оскільки, діючи таким чином, суд перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Натомість, протокол про адміністративне правопорушення не містить відомостей, хто безпосередньо був свідком даної події, та які докази підтверджують дані обставини.

На місці події ОСОБА_1 дав пояснення, що не ловив рибу, раки, тому дані протоколу не можу бути визнані належними та допустимими доказами винуватості останнього.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Суд вважає виправданим посилання за аналогією закону на дану норму Конституції, оскільки за своєю суттю і змістом адміністративні правопорушення є спорідненими із кримінальними злочинами.

Оскільки матеріали адміністративного правопорушення не містять та під час розгляду адміністративного матеріалу не здобуто достовірних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 даного правопорушення, приходжу до висновку про відсутність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 185 КУпАП, підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 283, 284, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА :

Провадження у справі щодо ОСОБА_1 про вчинення ним адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Т.Г. Заполовська