ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 545/831/18 Номер провадження 33/814/895/19Головуючий у 1-й інстанції Стрюк Л. І. Доповідач ап. інст. Маліченко В. В.
ПОСТАНОВА ПО СПРАВІ ПРО АДМІНПРАВОПОРУШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2019 року м. Полтава

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду Маліченко В. В., з участю: секретаря судового засідання - Пархоменко Ю. І., захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Малий Кобелячок, Новосанжарського р-ну, Полтавської обл., Україна, працюючого на посаді голови Виробничого сільськогосподарського кооперативу «Злагода», реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ? проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Полтавського районного суду Полтавської області від 30 травня 2018 року,-

В С Т А Н О В И В :

Постановою Полтавського районного суду Полтавської області від 30 травня 2018 року ОСОБА_2 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст. 41 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 8 500 (вісім тисяч п`ятсот) грн. на користь держави. Стягнуто з ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 352,40 грн., на користь держави в особі Державної судової адміністрації України.

Судове рішення мотивовано тим, що ОСОБА_2 допустив працівників до виконання роботи без укладення трудового договору, внаслідок чого відбулося порушення вимог законодавства про працю та про охорону праці. Вина правопорушника підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення та актом інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю.

Не погодившись з вказаною постановою ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати постанову Полтавського районного суду Полтавської області від 30 травня 2019 року, та закрити провадження у справі. Відшкодування судових витрат просить покласти на управління Держпраці в Полтавській області та стягнути з вказаного управління витрати на правову допомогу в розмірі 5 250, 00 грн.

З рішенням районного суду не погоджується, так як останнє прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги, посилається на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи. Оскільки, Управлінням Держпраці надано недостовірну інформацію до суду, в наслідок чого прийнято неправомірне рішення. Під час розгляду справи не було встановлено всіх необхідних даних, в наслідок чого висновок суду не відповідає дійсним обставинам справи. Постанова районного суду була оголошено без його участі чим порушено процесуальні права закріпленні в законодавстві України.

Разом з цим, ОСОБА_2 , просить поновити процесуальні строки на подачу апеляційної скарги, як такий що пропущений з поважних причин.

Дану заяву мотивує тим, що під час проголошення постанови він був відсутній, копію постанови не отримував, судом не було повідомлено про дату, час та місце розгляду справи, докази належного повідомлення в матеріалах справи відсутні, про винесення постанови дізнався випадково.

Заслухавши пояснення адвоката Бови Є. Ю., перевіривши матеріали справи та доводи відносно поновлення процесуальних строків на подачу апеляційної скарги, приходжу наступного висновку.

Відповідно до ст. 294 КУпАП України постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 не наведено ніяких мотивів, які свідчать про те, що він саме з поважних причин не мав можливості своєчасно оскаржити постанову суду. Доводи стосовно того, що під час проголошення постанови він був відсутній, копію постанови не отримував, судом не було повідомлено про дату, час та місце розгляду справи, докази належного повідомлення в матеріалах справи відсутні, про винесення постанови дізнався випадково не можуть бути такими, що доводять поважність пропуску строку на апеляційне оскарження з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 достеменно знав про існування справи по факту вчинення ним правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 41 КУпАП, що підтверджується його особистими підписами в протоколі про адміністративне правопорушення № ПЛ776/162/АН/П/ПТ від 03 квітня 2019 року ( т.1, а.с. 2-4).

Доводи про неналежне повідомлення його щодо судового засідання судом першої інстанції є безпідставними, оскільки отримавши 06 квітня 2019 року матеріали справи про адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 41 КУпАП, судом було призначено справу до розгляду та 10 квітня 2019 року сформовано та відправлено повістку про виклик особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на адресу, яка відповідає адресі вказаній в протоколі про адміністративне правопорушення. Однак дане повідомлення було повернуто до суду в зв`язку із закінченням терміну зберігання ( т. 1, а.с. 10). В результаті розгляд справи було відкладено та перенесено на іншу дату.

З мето належного повідомлення ОСОБА_2 судом було направлено дві повістки про виклик особи на наступне судове засідання, за місцем його проживання та за адресою місця знаходження Виробничого сільськогосподарського кооперативу «Злагода», які були отримані уповноваженою на це особою (т. 1, а.с. 14) та особисто ОСОБА_2 (т.1, а.с. 15). що підтверджено підписом працівника поштового зв`язку в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

Отже, належне повідомлення ОСОБА_2 про розгляд справи про адміністративне правопорушення в судовому засіданні підтверджується матеріалами справи.

З метою дотримання строку розгляду адміністративної справи, визначеного ст. 38 КУпАП, з урахуванням вимог ст. 268 КупАП, провів розгляд справи за відсутності правопорушника.

Направлення Полтавським районним судом Полтавської області постанови від 30 травня 2019 року, особі, яка притягається до адміністративної відповідальності підтверджується супровідним листом (т.1, а.с. 19) та рекомендованим повідомленням з конвертом, яке було повернуто до суду за закінченням встановленого строку зберігання (т. 1, а.с. 21-22).

Також, необхідно відзначити, що апелянт мав об`єктивну можливість дізнатися результат судового розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього за ч. 3 ст. 41 КУпАП. Крім того, для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» та «Єдиний державний реєстр судових рішень» за допомогою яких будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду, тож адвокат мав об`єктивну можливість дізнатися про прийняте рішення вже після судового розгляду та у визначений ст. 294 КУпАП строк подати апеляційну скаргу на прийняте судове рішення.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Крім того, КУпАП встановлено, що строк на оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення відраховується не з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення, а з моменту його винесення.

Таким чином, матеріали справи не містять даних про наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, не наведено таких причин і в апеляційній скарзі.

Не отримання ОСОБА_2 направленої на його адресу копії постанови суд розцінює як намаганням створити штучні умови для оскарження постанови суду після спливу строків на її оскарження

Отже в поновленні строку апеляційного оскарження особі, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, слід відмовити, апеляційну скаргу повернути апелянту у відповідності до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП.

Керуючись ст. 294 Кодексу про адміністративне правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_2 , про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови Полтавського районного суду Полтавської області від 30 травня 2018 року.

Апеляційну скаргу - повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Маліченко