Справа № 645/3072/19
Провадження № 3/645/1008/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2019 року суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Горпинич О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові адміністративний матеріал, який надійшов з Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

- за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

в с т а н о в и в:

22 травня 2019 року з Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання, призначене на 06.06.2019 року не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу вказану в протоколі, а також шляхом направлення sms-повідомлення про виклик до суду, яке отримано останнім 27.05.2019 року, причини неявки суду не повідомив. Крім того, в судове засідання, призначене на 26.06.2019 року ОСОБА_1 знов не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу вказану в протоколі, причини неявки суду не повідомив, на адресу суду повернувся конверт із відміткою Укрпошти «за закінченням терміну зберігання», а також шляхом направлення sms-повідомлення про виклик до суду, яке отримано останнім 07.06.2019 року, причини неявки суду не повідомив. Постанова про привід притягуваного також невиконана, причини невиконання суду невідомі. Крім того, в судове засідання, призначене на 16.07.2019 року ОСОБА_1 знов не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу вказану в протоколі, причини неявки суду не повідомив, на адресу суду повернувся конверт із відміткою Укрпошти «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки, щодо пересилання поштового відправлення адресат відсутній», а також шляхом направлення sms-повідомлення про виклик до суду, яке отримано останнім 26.06.2019 року. Постанова про привід притягуваного також невиконана, причини невиконання суду невідомі. Також, в судове засідання, призначене на 25.07.2019 року ОСОБА_1 знов не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу вказану в протоколі, причини неявки суду не повідомив, на адресу суду повернувся конверт із відміткою Укрпошти «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки, щодо пересилання поштового відправлення адресат відсутній», а також шляхом направлення sms-повідомлення про виклик до суду, яке отримано останнім 17.07.2019 року. В судове засідання, призначене на 06.09.2019 року ОСОБА_1 знов не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу вказану в протоколі, на адресу суду повернувся конверт із відміткою Укрпошти «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки, щодо пересилання поштового відправлення адресат відсутній», а також шляхом направлення sms-повідомлення про виклик до суду, яке отримано останнім 29.07.2019 року. Постанова про привід притягуваного знову невиконана, причини невиконання суду невідомі, клопотань про відкладення розгляду справи не надав.

Необхідно зауважити, що згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97 - ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17 жовтня 2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4. XI. 1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Більш того, суд вважає необхідним зазначити про те, що у своєму рішенні від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», Європейський суд з прав людини вказав на те, що розумність тривалість провадження в суді повинна оцінюватись відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника (в даному випадку порушника) та відповідних органів влади, а також важливості для заявника (порушника) питання, що розглядається.

Окрім цього, у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Приймаючи до уваги, що судом вжито всіх необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_1 в судовому засіданні, клопотань про відкладення розгляду справи від останнього не надходило, причини його неявки до суду визнано неповажними та, відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважаю за можливе провести розгляд справи у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступного.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1 03 травня 2019 року о 23 годині 00 хвилин, за адресою: АДРЕСА_2 Підгорного біля АДРЕСА_3 , вчинив відносно своєї дружини своєї дружини ОСОБА_2 насильство в сім`ї, а саме умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні на її адресу нецензурною лайкою та погрозою фізичною розправою, внаслідок чого могла бути заподіяна психологічна шкода здоров`ю.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення повністю підтверджується зібраними доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 045639 від 06 травня 2019 року, довідкою від 06.05.2019 року, письмовими поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ..

Дослідивши докази по справі про адміністративне правопорушення суд вважає наступне: при складанні зазначеного адміністративного матеріалу працівниками поліції не було допущено неповноту чи необ`єктивність в оцінюванні дій правопорушника.

Також, слід зазначити, що при складанні протоколу ОСОБА_1 роз`яснювались його права і обов`язки, передбачені ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, про що міститься підпис останнього.

Суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення, пояснення потерпілої не містять істотних розбіжностей, а інші матеріали справи підтверджують фактичні обставини справи.

На підставі викладеного, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, тобто вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій психологічного характеру, внаслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого.

Згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

З огляду на те, що на момент розгляду справи закінчився строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ст. 38 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 38, 173-2, 247, 283, 284 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Суддя -