Справа № 712/7130/19
Провадження №3/712/1724/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2019 року суддя Соснівського районного суду м.Черкаси Кончина О.І., з участю прокурора Черниша Л.А., захисника Короля О.А. розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого Управління патрульної поліції в Черкській області ДПП НП України, інспектором роти № 5 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

28.05.2019 до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла адміністративна справа відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 16 від 23.05.2019, ОСОБА_1 ,будучи інспектором роти № 5 батальйону УПП в Черкаській області ДПП НП України, 06.10.2017 уклав договір купівлі продажу № 1933 на придбання квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 в сумі 91680,00 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 01.01.2017(тобто суму 80000,00 грн.) та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII, без поважних причин, з порушенням встановлених законом строків (граничний строк подачі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані для лейтенанта поліції був 16.10.2017) неповідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні не підтримав протокол про адміністративне правопорушення, суду пояснив, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що ним дійсно було набуто право власності на квартиру АДРЕСА_2 , однак відповідно до договіру купівлі - продажу № 1933 від 06.10.2017, він придбав та прийняв у власність Ѕ частину цієї квартири, яка відповідно звіту про оцінку майна ТБ «Універсальна» від 26.09.2019 становить 91680,00 грн., тобто Ѕ зазначеної квартири складає 45840,00 грн., що не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб.

Захисник Ярмоли О.А Король О.А. в судовому засіданні просив закрити провадження про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАп за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Суд, заслухавши прокурора, пояснення ОСОБА_1 та захисника, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи приходить до наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно з ч. 2 ст. 52 Закону України "Про запобігання корупції", у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, КпАП України передбачає лише дві форми вини: умисел або необережність.

Згідно з ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ч. 1 ст. 11 КУпАП).

Згідно з вказаною нормою, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисно або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

При цьому діяння, передбачені ст. 172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення.

З врахуванням положень ст. 1 Закону N 1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод, а також практика Європейського суду з прав людини є джерелами права в Україні відповідно до положень Конституції України та Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини».

При цьому ст. 6 Конвенції гарантує кожному «право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Слід зазначити, що починаючи зі справ «Енгель та інші проти Нідерландів»(«Engel and Others v. the. Netherlands», 08.06.1976, no. 5100/71, 5101/71, 5102/71, 5354/72, 5370/72), «Озтюрк проти Німеччини» («Ozturk v. Germany», 21.02.1984, no. 8544/79), «Лутц проти Німеччини» («Lutz v. Germany», 25.08.1987, no. 9912/82) ЄСПЛ тлумачить поняття «кримінальний» автономно, тобто незалежно від національної термінології, включаючи сюди адміністративні, дисциплінарні, митні проступки тощо.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ при розгляді справ про адміністративні правопорушення національні органи влади мають дотримуватися гарантій, притаманних кримінальному провадженню.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання корупції.

Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у формі несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Суб`єктами вказаного правопорушення згідно з п.п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», є поліцейські до яких належить посада яку займає ОСОБА_1 , тобто інспектор роти № 5 батальйону УПП в Черкаській області ДПП НП України.

Суб`єктивна сторона правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.2ст.172-6 КУпАП, характеризується тим, що воно учиняється умисно. Особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не подала декларацію чи несвоєчасно її подала без поважних причин.

Як встановлено в судовому засіданні 06.10.2017 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на підставі договіру купівлі продажу придбано та прийнято у власність по Ѕ частці кожний квартиру за адресою АДРЕСА_2 , про що свідчать витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 06.10.2017 та договір купівлі продажу , зареєстрованого в реєстрі № 1933 приватним нотаріусом Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області 06.10.2017.

Повна ринкова вартість вказаної квартири згідно звіту про оцінку майна ТБ «Універсальна» від 26.09.2017 становить 91680,00 грн.

Тобто Ѕ частина зазначеної квартири складає 45840,00 грн, що не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 01.01.2017 становить 80000,00 грн.

Відповідно до абз. 14 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» зазначено, що суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пунктах 4 і 5 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

До вказаного переліку чоловік/дружина чи інші родичі суб`єкта декларування не відносяться.

Національне агентство з питань запобігання корупції у п. 6 Рішення №3 від 10.06.2016 зазначає, що інформація про суттєві зміни у своєму майновому стані подається суб`єктом декларування.

Таким чином, ОСОБА_1 набувши лише 1/2 частину вказаної квартири, вартістю 45 840,00 грн. не мав обов`язку повідомляти НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Одже в діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна та об`єктивна сторона правопорушення, а відповідно і склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Слід також зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що, в матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_1 умислу та корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Керуючись ст. 7, п.1 ч.1 ст. 247 , ст.250 п.1 ч.1 ст. 284, ст.287 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 закрити, з підстав відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена, на підставі ст.294 КУпАП особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови в апеляційний суд Черкаської області.

Суддя Соснівського

районного суду міста Черкаси О.І.Кончина