ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 33/819/7/19 Доповідач Полікарпова О.М.
Категорія: ч.2 ст. 172-6 КУпАП
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2019 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Полікарпової О.М., за участі особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його захисника Панчука М.О. та прокурора Гедзелівського В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 20 листопада 2018 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 ,

в с т а н о в и в:

Постановою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 20 листопада 2018 року ОСОБА_1 на підставі ст. 22 КУпАП звільнено від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.2 ст.172-6 КУпАП обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі закрито.
Відповідно до постанови ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника автомобільної служби технічної частини Військової частини НОМЕР_1 , тобто будучи суб`єктом декларування та відповідальності відповідно до п.п. «г» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», 01.09.2017 відповідно до посвідчення про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 01.09.2017 придбав транспортний засіб «Тоуоtа Аuris», 2010 року випуску, номер кузова НОМЕР_3 , вартістю 202698,85 гривень, що перевищує поріг 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року та у порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» станом на 10.00 год. 24.09.2018р. не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.
На вказану постанову ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду першої інстанції скасувати та закрити провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, посилаючись на порушення судом норм процесуального та матеріального права.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції безпідставно визнав його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки в його діях відсутній умисел на вчинення правопорушення. Стверджує, що він намагався подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, але це повідомлення відображене на сайті Національного агентства з питань запобігання корупції у статусі «чернетка».

Крім того вказує, що протокол про адміністративне правопорушення складено Управлінням захисту економіки в Херсонській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України (далі Національна поліція), у якого відсутні повноваження щодо проведення будь-яких перевірок з метою запобігання, виявлення та припинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, в той час, як уповноваженим державою контролюючим органом є Національне агентство з питань запобігання корупції (далі НАЗК), що передбачено Законом України «Про запобігання корупції» та Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим рішенням НАЗК від 10.02.2017 року №56 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 року за №201/30069. З приводу обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення щодо нього НАЗК перевірок не здійснювало і письмового повідомлення посадовцям Національної поліції з приводу складення протоколу про адміністративне правопорушення не направляло.

Заслухавши думку апелянта, його захисника Панчука М.О., які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити з наведених у ній підстав, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив постанову суду першої інстанції залишити без змін, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з положеннями ст. 245 КУпАП завданнями у справі про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення; чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності; чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; чи заподіяно майнову шкоду; а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до положень ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відповідальність передбачено за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.
Тобто об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає в тому, що:
- 1) в суб`єкта правопорушення відбулись суттєві зміни в майновому стані;
- 2) суб`єкт правопорушення не повідомив про такі зміни в десятиденний строк.
Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.
Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що склад правопорушення за ч.2 ст.172-6КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.
Згідно з п.2 роз`яснень Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Також, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).
Враховуючи, що правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП законом віднесено до тих, які посягають на громадський порядок і громадську безпеку, доведенню з боку правопорушника полягають обставини, які перешкоджали виконанню особою покладеного на нього обов`язку.
Як вірно встановив суддя місцевого суду, наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення № 219/2018 від 24 вересня 2018 року, Інформацією Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування від 24.09.2018 р.; деклараціями особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; витягом з наказу № 388 від 28.07.2010 р.; документом сервісного центру №6545; копією листа НАЗК № 93-05/4886/17 від 02.03.2017 р.; копією листа НАЗК від 30.05.2017 р. №95-17/173/5/17; копією листа НАЗК від 23.05.2017 р. №93-05/16382/118, копією листа НАЗК від 09.11.2017 р. №93-05/40482/17; копією листа НАЗК від 18.01.2018 р. №07-83.
Місцевим судом встановлено, що ОСОБА_1 згідно витягу з наказу Командувача Повітряних Сил Збройних Сил України від 28 липня 2010 року № 388 призначений на посаду начальника автомобільної служби технічної частини військової частини НОМЕР_1 , та відповідно до п.п. «г» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України від 14 жовтня 2014 року «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності, за вчинення правопорушення, пов`язаного корупцією.

Згідно митної декларації форми 2 від 01.09.2017 № UA 508030/2017/004540 ОСОБА_1 придбав за межами України транспортний засіб марки «Тоуоtа Аuris», 2010 року випуску, номер кузова НОМЕР_3 , вартістю 6600 Євро, тобто 202 698,85 грн. за курсом валют 30,38 за 1 Євро. Оплата за вказаний автомобіль здійснена 31.07.2017 року відповідно до рахунку-фактури.

02.09.2017 року територіальним сервісним центром №6545 РСЦ в Херсонській області МВС України за ОСОБА_1 на підставі посвідчення про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 від 01.09.2017 року зареєстровано право власності на вище зазначений транспортний засіб.

Таким чином, ОСОБА_1 , 01.09.2017 придбав транспортний засіб «Тоуоtа Аuris», 2010 року випуску, номер кузова НОМЕР_3 , вартістю 202698,85 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 року (80 000 грн.), був зобов`язаний у десятиденний строк з моменту придбання майна повідомити про це НАЗК шляхом подання відповідної декларації про зміну майнового стану, чого він не зробив і тим самим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Апеляційний суд погоджується з висновком місцевого суду погоджується.

Відповідно до п.64-4 роз`яснення щодо застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції" стосовно заходів фінансового контролю" (із змінами, внесеними рішенням НАЗК від 06.09.2016 № 18, від 30.09.2016 № 57, від 03.11.2016 № 106, від 13.01.2017 № 24, від 22.02.2017 № 59 від 16.03.2017 № 85, від 02.02.2018 №118) у разі придбання транспортного засобу за межами України, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року суб`єкт декларування повинен подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані протягом 10 днів з моменту набуття права власності за договором.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 стверджував, що не мав умислу на вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення, тому що після подання щорічної декларації про майновий стан за 2017 рік, тобто у березні 2018 року він повідомив про суттєві зміни у майновому стані шляхом подачі електронної декларації на веб-сайті НАЗК, але дане повідомлення з якихось причин відображене на сайті в статусі «чернетка».

Вказані доводи є безпідставними, оскільки скриншот з особистого кабінету скаржника з веб-сайту НАЗК не є належним доказом спроби направлення скаржником повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, так як з нього не вбачається змісту документу, день та час створення повідомлення.

Крім того, як вбачається з пояснень апелянта, така «чернетка» ним створена після подання щорічної декларації за 2017 рік, тобто більше ніж через півроку з дня зміни майнового стану.

Доводи скаржника про те, що працівники Управління захисту економіки в Херсонській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України не уповноважені були проводити перевірку з приводу несвоєчасного подання декларації про суттєві зміни в майновому стані, суд не приймає до уваги, так як відповідно до абз.1 п.1 ч.1 ст. 255 КУпАП протоколи про правопорушення, передбачені ст. 172-6 КУпАП , мають право складати уповноважені особи органів внутрішніх справ (Національної поліції) і відповідно останні не позбавлені права виявляти та проводити перевірку обставин вказаних порушень.

В листі НАЗК від 30.05.2017 р. №95-17/173/5/17 зазначено, що уповноважені на те органи Національної поліції мають право складати протокол про адміністративні правопорушення, передбачене статтями 172-4 172-9 КУпАП та збирати необхідні докази, що підтверджують факти їх вчинення. Таке роз`яснення кореспондується із ч.2 ст.251 КУпАП, якою встановлено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
За вказаних обставин доводи апелянта щодо відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, є безпідставними.

Встановлені під час розгляду справи місцевим судом та підтверджені в ході апеляційного розгляду обставини свідчать про те, що факт порушення ОСОБА_1 встановлених законом обмежень щодо неподання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані знайшов своє підтвердження, що беззаперечно вказує на наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд приходить до висновку про необґрунтованість доводів апеляційної скарги та вважає, що постанова місцевого суду є законною та обґрунтованою, в зв`язку з чим не вбачає підстав для її зміни або скасування.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.
Постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 20 листопада 2018 року по даній справі залишити без мін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Херсонського
апеляційного суду підпис О.М. Полікарпова

З оригіналом згідно:

Постанова набрала законної сили 04 лютого 2019 року

Копія постанови оформлена 04 лютого 2019 року

Суддя О.М. Полікарпова