Провадження № 3/760/6870/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Зелінська М.Б., за участі ОСОБА_1 , розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює Головою ГО «ВГО «ОПІРОРГ», ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-1 ч. 1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 192893 від 09.07.2019 року, ОСОБА_1 08.07.2019 року, приблизно о 20 год. 30 хв., в АДРЕСА_2 , порушив встановлений порядок організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, за що відповідальність передбачена за ст. 185-1 ч. 1 КУпАП.

В суді ОСОБА_1 , своєю вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-1 ч. 1 КУпАП, не визнав, надав пояснення по суті справи.

Вислухавши ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-1 ч. 1 КУпАП, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до відповідальності.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення, яке визначається як протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб`єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 статті 254 КУпАП визначено, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

Ст. 185-1 ч. 1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення порядку організації і проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій.

Відповідно до статті 11 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу мирних зібрань і свободу об`єднання з іншими особами, включаючи право створювати профспілки та вступати до них для захисту своїх інтересів. Здійснення цих прав не підлягає жодним обмеженям, за винятокм тих, що встановлені Законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Із пояснень ОСОБА_1 , а також матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно останнього, вбачається, що він реалізовував своє конституційне право на свободу мирних зібрань, жодного порядку організації і проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, він не порушував.

Більш того, із повідомлення про проведення масового заходу (а.с. 3) Голові Київської міської державної адміністрації від 08.07.2019 року вбачається, що захід (мирне зібрання), організований ГО «ВГО «ОПРІОРГ» був належним чином санкціонований, порядок повідомлення здійснений у відповідності до законодавчих вимог, а отже дії ОСОБА_1 , як керівника даної Громадської організації, цілком і повністю відповідали вимогам чинного законодавства.

Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62) .

Відповідно до п.4.1 Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010 за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 14-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення) відзначається принцип правової визначеності, який означає, що "обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки".

Як наголошує Конституційний Суд України у п.4.2 вказаного Рішення, орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо (статті 245, 280 Кодексу). Згідно з Кодексом провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення; оцінка доказів ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності (стаття 252). Положення зазначених статей визначають систему процесуальних механізмів, які в сукупності з наведеними конституційними нормами унеможливлюють притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь.

Таким чином, оскільки зазначені в протоколі, обставини не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, суддя дійшов висновку про відсутність усіх обов`язкових складових складу адміністративного правопорушення, при цьому - в суді не доведено наявність в діях ОСОБА_1 складу вказаного адміністративного правопорушення, такі обставини виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, яка підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-1 КУпАП.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 9, 247, 256, 268, 283-285, 294 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-1 ч. 1 КУпАП, закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, тобто - у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: М.Б. Зелінська