Спарва№ 308/386/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.01.2019 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, прокурора Малицького С.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Управління захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, що зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, обіймає посаду головного спеціаліста відділу дозвільних процедур та документообігу Управління ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, обіймаючи посаду головного спеціаліста відділу дозвільних процедур та документообігу управління ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської пади, будучи відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», без поважних причин не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, за наступних обставин.

Згідно з пункту «в» статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктами, на яких поширюються дія цього Закону, є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Відповідно до примітки до ст. 172-6 КУпАП субєктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до абзацу 1 частини першої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) правопорушення, повязане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Розпорядженням голови Ужгородської міської ради № 218-р від 29.12.2017 року ОСОБА_1 переведено на посаду головного спеціаліста відділу дозвільних процедур та документообігу управління державного архітектурно-будівельного контролю з 02.01.2018 року.

Відповідно до пункту 13 статті 1 Закону субєкти декларування особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування розпочинає свою роботу в два етапи: на другому етапі розпочинає свою роботу з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших субєктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Згідно із частиною другою статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі Реєстр) та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного вище Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Перевіркою встановлено, що відповідно до договору № 2 від 22.12.2017 року про обслуговування коштів для будівництва житла укладеного між ОСОБА_1 та Закарпатським регіональним управлінням Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» зареєстрованим в ІНФОРМАЦІЯ_5 «А», , остання отримала державну підтримку у розмірі 491295 грн. для будівництва житла на поточний рахунок № 8875 в АБ «Укргазбанк».

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу на 01 січня 2017 року 1600 гривень.

Таким чином, ОСОБА_1 отримала дохід в сумі 491295 грн., що становить 307 прожиткових мінімумів, встановлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону.

Тобто, ОСОБА_1, будучи субєктом декларування, у якої через отримання доходу в сумі 491295 грн. виникли суттєві зміни в майновому стані, у порушення ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила у період з 22.12.2017 року по 31.12.2017 року НАЗК про вказані зміни.

Вказане повідомлення про суттєві зміни нею не подано і на теперішній час.

Вказаними діями головний спеціаліст відділу дозвільних процедур та документообігу управління ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради ОСОБА_1 вчинила правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Місцем вчинення правопорушення в даному випадку є не визначеним, оскільки ОСОБА_1 мала можливість подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані через мережу «Інтернет» в будь-якому місці. Крім цього, ОСОБА_1 проживає та працює в м. Ужгород, Закарпатської області, а тому ймовірним місцем вчинення правопорушення є місце проживання. Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є 01.01.2018 року, тобто граничний термін подачі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Датою виявлення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією є дата отримання протоколу.

Обєктивних причин щодо неповідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни у майновому стані, не подання та не оприлюднення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції перевіркою не встановлено.

ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснила, що вона є переселенцем з тимчасово окупованої території України, кошти вона особисто не отримувала, на даний час порушення усунуто.

Прокурор в судовму засіданні погодився з обставинами, викладеними ОСОБА_1Л

Заслухавши позицію прокурора та пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, речовими доказами, а також іншими документами.

Згідно з вимогами ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та обєктивне зясування обставин справи, зокрема підлягають для зясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, водночас рішення приймається на

підставі доказів, долучених у суді й оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Згідно з диспозицією ч. 2 ст. 172-6 КУпАП адміністративну відповідальність передбачено за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунку в установі банку нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані. Дане адміністративне правопорушення є правопорушенням з формальним складом, для констатації наявності якого встановлення суспільно-небезпечних наслідків не вимагається, і субєктивна сторона якого може виявлятися як в умисній, так і в необережній формі вини.

Як встановлено під час судового розгляду та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, згідно з п. п. «в» п. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», у порушення приписів ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» несвоєчасно повідомила про суттєві зміни у майновому стані.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, стверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом № 31 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією від 14.01.2019 року; її поясненнями, наданими у судовому засіданні; електронною декларацією за 2017 рік ОСОБА_1; скріншотом з офіційного веб-сайту НАЗК; листом ДСПФУ «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву»; іншими матеріалами справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.

Згідно зі ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При цьому, в кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Враховуючи конкретні обставини справи, за яких вчинено правопорушення, ступінь вини ОСОБА_1, відсутність негативних наслідків від вчиненого правопорушення та суспільної шкідливості його діяння, дані про її особу, відсутність у матеріалах справи відомостей про те, що вона раніше притягувалася до адміністративної відповідальності, приходжу до переконання за можливе на підставі ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП у звязку з малозначністю вчиненого нею адміністративного правопорушення, обмежившись щодо неї усним зауваженням.

Вважаю, що застосування щодо ОСОБА_1 саме такого виховного заходу, як усне зауваження, буде достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобігання вчинення нових правопорушень.

Керуючись ст. ст. 22, 33, 172-6 ч. 2, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, обмежившись щодо неї усним зауваженням, а справу про адміністративне правопорушення щодо неї закрити на підставі п. 3 ст. 284 КУпАП.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_2