Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
22.01.2019

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Краснопольська Л.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця: АДРЕСА_1 .
за ч.1 ст.172-6 КУпАП,
В С Т А Н О В И Л А :
10.01.2019 року до Новоархангельського районного суду надійшов протокол № 9/18 від 03.01.2019 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією відносно ОСОБА_1 , який несвоєчасно подав без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, а саме 23.04.2018 року, чим вчиним адміністраьтивне правопорушення, по`вязане з корупцією.
При вивченні матеріалів даної справи про адміністративне правопорушення встановлено, що ОСОБА_1 , призваний на службу на посаду начальника служби захисту інформації ІНФОРМАЦІЯ_2 18 березня 2014 року наказом військового комісару ІНФОРМАЦІЯ_3 в Кіровоградській області № 6, а наказом військового комісару Новоархангельського районного військового комісаріату в Кіровоградській області від 10 травня 2017 року № 27 виключений зі списку з посади начальника служби захисту інформації Новоархангельського РВК. В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 , будучи, станом на 01.04.2018 року суб`єктом декларування в розумінні Закону, а саме: особою, зазначеною у підпункті «г» пункту 1 частини першої статті 3 цього Закону України «Про запобігання корупції», який 01.04.2018 року в порушення вимог частини 2 статті 45 Закону та абзацу 1 підпункту 2 пункту 5 розділу ІІ порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який припинив діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями, декларацію перед звільненням не подав, тим самим вчинив адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

В порядку підготовки даної справи про адміністративне правопорушення до розгляду відповідно до вимог ч. 1 ст. 278 КУпАП, суддя вирішує питання щодо правильності складання протоколу та інших матеріалів справи про адміністративне правопорушення.
Відповідно до вимог ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Так, відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та обєктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та зясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, ст. 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документа.

Разом з цим, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, суди зобов`язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції /Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року/, Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією/ Страсбург, 27 січня 1999 року/, додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією / Страсбург, 15 травня 2003 року/, законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КУпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно п.18 наказу МВС України від 06.11.2015 року № 1376 "Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції" протокол про адміністративне правопорушення та матеріали про вчинене адміністративне правопорушення відповідно до статті 257 КУпАП надсилаються (надаються) органу (посадовій особі), уповноваженому(ій) розглядати справи про адміністративні правопорушення. КУпАП розгляд даної категорії справ віднесено до компетенції суду.

За змістом абз. 2 п.5 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції затвердженої Наказом МВС № 1376 від 06.11.2015 року протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією складається на бланку, що виготовлений друкарським способом.

З наявних матеріалів справи суд не може встановити чи проводилась НАЗК перевірка відповідно до положень Закону України «Про запобігання корупції» за фактом несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали встановлено, що датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, яке інкримінується ОСОБА_1 , орган поліції вважає 10.05.2017 року, а фактичним днем виявлення вказаного адміністративного правопорушення, відповідно до положень ст.ст. 251,252 КУпАП дату складання протоколу, тобто 03.01.2019 року, оскільки саме в цей день посадовою особою органу Національної поліції надається оцінка зібраним доказам у їх сукупності. З таким висновком погодитись неможна, як з такими, що не узгоджується з принципом правової визначеності, оскільки несвоєчасне проведення ефективної адміністративної перевірки не може бути підставою для штучного подовження строків, визначених у ст.38 КУпАП.

Так, згідно з вимогами ч.3 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. З даної норми вбачається, що строк накладення стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, має відраховуватися з дня його виявлення. Разом з цим, діючим законодавством чітко не визначено, що слід розуміти під виявленням правопорушення.

Згідно з вимогами ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності. Про це ЄСПЛ зокрема зазначає у рішеннях «Єлоєв проти України» від 06.11.2008 р., «Фельдман проти України» від 08.04.2010 р., «Харченко проти України» від 10.02.2011 р., тощо. Рішенням Європейського суду з прав людини від 14.10.2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, з вимогою, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи. Така правова позиція узгоджується зі ст.8 Конституції України, відповідно до якої, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

З досліджених матеріалів справи вбачається, що про вчинення ОСОБА_1 інкримінованого правопорушення було повідомлено Управління захисту економіки в Кіровоградській області області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ще 01.10.2018 за вх.№ 3920. Суд також звертає увагу на те, що саме із цього моменту у працівників поліції були правові підстави для оформлення виявленого правопорушення, щодо встановлення всіх необхідних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП лише 03.01.2019 року не можуть прийматися судом, оскільки початком здійснення перевірки є виявлення працівником поліції правопорушення, а саме: 01.10.2018 року. В період з 10.10.2018 року по 29.11.2018 року Управлінням захисту економіки в Кіровоградсьій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України проводилася перевірка за вищевказаним фактом та в подальшому проекти протоколів про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, стосовно ОСОБА_1 направлялися до прокуратури Кіровоградської області для погодження, які 26.11.2018 року прокуратурою області були повернені для доопрацювання, вказно було недоліки та шляхи їх усунення.

Протоколи, про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, які направлені до суду, містять ті ж самі недоліки, за яких вони поверталися прокуратурою Кіровоградської області, тобто при направленні матеріалів до Новоархангельського районного суду вони належним чином не виправлені і недоопрацьовані.

Разом з тим, суддею встановлено ще ряд недоліків, які мають значення для розгляду справи.

До протоколу слід долучити документи, які свідчать про підстави, процесуальний порядок збирання та отримання доказів у справі про адміністративне правопорушення,

Посадовою особою, яка склала протокол документи, які свідчать пр опідстави, процесуальний порядок збирання та отримання доказів у справі про адміністративне правопорушення, які були зібрані під час провадження про адміністративне правопорушення не долучені. Зокрема, до протоколу долучені копії наказів про зарахування, звільнення ОСОБА_1 , надання йому відпусток, премій тощо, інструкцій, положення про військовий комісаріат. Проте, коли та яким процесуальним шляхом отримані та долучені зазначені документи до протоколу працівником поліції, невідомо.

В матеріалах справи взагалі відсутні відомості, про те, що ОСОБА_1 під підпис ознайомлений з «Попередженням про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання вимог фінансового контролю тощо, що встановленіЗаконом України "Про запобігання корупції", в тому числі з вимогами ст. 52 даного Закону, тобто будучи достовірно обізнаним з положеннями цього Закону. А враховуючи надані пояснення особою, яка притягується до відповідальності, щодо того, що він не був обізнаний, про необхідність відомостей, суддя вважає, що дана обставина повинна бути доведена саме органом на якого покладено складання даних адміністративних матеріалів.

Також не були завірені належним чином документи, які містяться в матеріалах справи з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Копії документів, які надійшли до суду, уповноваженою особою не завірені, що позбавляє можливості посилатись на них як на допустимий доказ.

Суддя звертає увагу, що обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст.251КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.
Зазначені недоліки не дають можливості суду встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність правопорушника та інші обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Пунктом 12 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» від 17.10.2014 передбачено, що суди мають повертати протоколи про адміністративне правопорушення, у разі недодержання при їх складанні вимог ст.256 КУпАП, для доопрацювання.

Відповідно до рекомендацій, які містяться в п. 2 Постанови Пленуму ВСУкраїни № 13 від 25.05.1998 року «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» у випадках складення протоколу без додержання вимог ст. 256 КУпАП, суддя зобов`язаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Така ж позиція зазначена і у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 23.12.2005 року, згідно з якою визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному органу для належного оформлення.

Як було роз`яснено в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.05.2017 № 223-943/0/4-17 щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією, в разі коли протокол складено не уповноваженою на те особою або без додержання вимог, установленихст. 256 КУпАП, суддя зобов`язаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому суб`єкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення. При цьому постанова про направлення протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, для належного оформлення (усунення недоліків) не підлягає апеляційному оскарженню.

З урахуванням вищевикладеного, суд позбавлений можливості надати оцінку в частині доведеності чи недоведеності обставин, відображених у протоколі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи імперативність норми щодо оформлення протоколу про адміністративні правопорушення, вважаю, що даний протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-6 КУпАП та додані до нього матеріали, необхідно повернути до Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення відповідно до вимог чинного законодавства, під час якого необхідно всебічно, повно, і об`єктивно з`ясувати всі обставини, що мають значення для прийняття правильного рішення, після чого, за наявності до того законних підстав, направити до суду.

Підстав для закриття провадження по справі, на даний час, виходячи з норм ст.ст.38, 247 КУпАП та ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, не вбачається, оскільки дана процесуальна дія не дасть змоги забезпечити виконання норм ст.ст.1, 6, 7, 23 КУпАП.

Керуючисьст. 62 Конституції України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ст.ст.1, 6, 7, 245, 247, 251, 252 , 256, 277, 278, 280, 283 КУпАП, суддя -
П О С Т А Н О В И Л А :

Матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП повернути Управлінню захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення і доопрацювання.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: