БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 3/356/263/19
Справа № 356/556/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2019 року Суддя Березанського міського суду Київської області Лялик Р. М., розглянувши матеріали справи, що надійшли від Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 88-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

27.07.2019 року о 09 годині 30 хвилин громадянин ОСОБА_1 на ринку «Привокзальний» за адресою м. Березань Київської області, вул. Привокзальна, проводив збут свіжої риби, а саме золотого карася в кількості 7 шт. загальною вагою 1 кг по ціні 35 грн. за 1 кг, який занесений до Червоної книги України, чим порушив ст.ст. 7, 63 Закону України «Про тваринний світ», ч. 7 ст. 37 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів». Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність згідно з ч. 2 ст. 88-1 КУпАП.

Прокурор, залучений до справи з огляду на рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 року у справі «Карелін проти Росії» щодо визнання порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині неупередженості суду через відсутність сторони звинувачення у справі про адміністративне правопорушення, а також з огляду на повноваження прокурора, визначені статтею 250 КУпАП, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду, в судове засідання не з`явився.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином у відповідності з вимогами ст. 277-2 КУпАП, а саме поштою рекомендованим листом з повідомленням за адресою, вказаною в протоколі про адміністративне правопорушення. Причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи вказане, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, частина 2 статті 88-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу , вчинені щодо об`єктів тваринного або рослинного світу, які перебували в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, занесених до Червоної книги України, або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, відтак, є бланкетною, тобто такою, що посилається на певні норми права, які безпосередньо встановлюють даний порядок.

Як визначено частиною 1 статтею 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в порушенні порядку реалізації диких тварин та інших об`єктів тваринного світу, а також невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні (ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ»).

За визначенням ч. 1 ст. 3 Закону України «Про Червону книгу України» Червона книга України є офіційним державним документом, який містить перелік рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також узагальнені відомості про сучасний стан цих видів тваринного і рослинного світу та заходи щодо їх збереження і відтворення.

Об`єктами Червоної книги України є рідкісні і такі, що перебувають під загрозою зникнення, види тваринного і рослинного світу, які постійно або тимчасово перебувають (зростають) у природних чи штучно створених умовах у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про Червону книгу України»).

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про Червону книгу України» об`єкти Червоної книги України належать до природних ресурсів загальнодержавного значення і підлягають особливій охороні на всій території України, у межах її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони.

Статтею 7 Закону України «Про Червону книгу України» визначено, що об`єкти Червоної книги України, надані відповідно до закону з

дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, у приватну власність, розведені (отримані) у штучних умовах від законно набутих у приватну власність об`єктів Червоної книги України, а також ввезені в Україну з-за кордону або набуті в Україні в осіб, які мають право приватної власності на ці об`єкти, є приватною власністю юридичних або фізичних осіб.

При цьому, законність набуття у приватну власність об`єктів Червоної книги України повинна бути підтверджена відповідними документами.

Згідно з п. 3.14 Правил любительського і спортивного рибальства, затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, забороняється продаж або скуповування риби, ікри і водних безхребетних та продуктів їх переробки без наявності документа, який підтверджує законність їх придбання, та сертифіката якості, а також лов морських ссавців, риби та інших водних живих ресурсів, занесених до Червоної книги України.

Згідно з ст. 251 КУПАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненому за наведених вище обставин підтверджується сукупністю наданих суду доказів, які повністю узгоджуються з фактичними обставинами вчинення правопорушення, вказаними в протоколі про адміністративне правопорушення, та встановленими в судовому засіданні обставинами, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення № 008992 від 27.07.2019 року, у відповідності до якого громадянин ОСОБА_1 о 09 годині 30 хвилин в день складення протоколу на ринку «Привокзальний» в м. Березань Київської області, по вул. Привокзальна, порушив порядок збуту об`єктів тваринного світу, а саме проводив збут риби золотого карася в кількості 7 шт. загальною вагою 1 кг по ціні 35 грн. за 1 кг, який занесений до Червоної книги України, про що також було зазначено останнім в його поясненнях, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення (а.с.1);

-розпискою про передачу на відповідальне зберігання рибальського майна, транспортних засобів, підвісних двигунів та водних біоресурсів від 27.07.2019 року, згідно якої громадянин ОСОБА_1 прийняв на відповідальне зберігання свіжу рибу золотий карась в кількості 7 шт. загальною вагою 1 кг по ціні 35 грн. за 1 кг (а.с.2);

-протоколом огляду та вилучення речей і документів від 27.07.2019 року, згідно якого головним державним інспектором відділу рибоохоронного патруля № 2 Кібиш Д. С. 27.07.2019 року на ринку «Привокзальний» в м. Березань Київської області було здійснено огляд та вилучення у громадянина ОСОБА_1 речей, а саме риби золотого карася в кількості 7 шт. загальною вагою 1 кг по ціні 35 грн. за 1 кг (а.с.3-4).

Разом з тим, посилання в протоколі про адміністративне правопорушення на порушення ОСОБА_1 приписів ч. 7 ст. 37 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» є безпідставними, так як вказана норма безпосередньо регулює порядок перевезення (пересилання) об`єктів санітарних заходів, в тому числі, і риби як харчового продукту тваринного походження, відтак, не визначає порядку реалізації та придбання (вилучення) об`єктів тваринного світу.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення доведена, в його діях суд вбачає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 88-1 КУпАП.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на особу, яка вчинила адміністративне правопорушення, суд враховує положення ст.ст. 33-35 КУпАП, характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, і вважає за необхідне застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 грн., яке за своїм видом і розміром буде справедливим, відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника та ступеню його вини, а також необхідним і достатнім для його виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так й іншими особами.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 40-1, ст. 88-1, 283, 284, 294 КУпАП України, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 88-1 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 1 700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок, з конфіскацією об`єктів тваринного світу, а саме свіжої риби золотого карася в кількості 7 шт. загальною вагою 1 кг по ціні 35 грн. за 1 кг, вилученої згідно протоколу огляду та вилучення речей і документів від 27.07.2019 року та переданої на відповідальне зберігання ОСОБА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , згідно розписки від 27.07.2019 року.

Сума штрафу підлягає сплаті на користь держави (р/р № 0003; МФО 899998; ; банк одержувач: ГУ ДКСУ у Київській області та м.Києві; отримувач: УК в м.Березань/Березань/21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до державного бюджету України (р/р № НОМЕР_1 , МФО:899998, код за , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106) судовий збір в розмірі 384 ( триста вісімдесят чотири) гривні 20 копійок.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на постанову судді може бути подана протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області.

Строк пред`явлення постанови для виконання 3 (три) місяці з дня її винесення згідно вимог Закону України «Про виконавче провадження».

Суддя: Р. М. Лялик