Справа № 404/8500/18
Номер провадження 3/404/2903/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2019 року м. Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Загреба Ірина Віталіївна, розглянувши матеріали, що надійшли з Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, не працюючого, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер ПП НОМЕР_1, за скоєння правопорушення, передбаченого ст.187 ч.2 КупАП,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1, який 02.03.2018 року вже був притягнений до адміністративної відповідальності за ст.187 ч.2 КУпАП, повторно, 22.11.2018 року о 23-10 год. та 23.11.2018 року о 23.15 год. був відсутній за місцем свого проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2, чим порушив вимоги покладені на нього п.3 постанови Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27.02.2018 р. про встановлення адміністративного нагляду відносно нього.

ОСОБА_1, якому направлялася повістка про виклик до суду за адресою місця проживання зазначеною у протоколі, до суду не зявився.

Відповідно до ст.268 ч.1 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч.10 ст.6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Відповідно до ч.17 ст.6 цього Закону особи, які не проживають за адресою, що зареєстрована як місце їх проживання, більше одного місяця і які, зокрема, беруть участь у судовому процесі в будь-якій якості, зобовязані письмово повідомити орган реєстрації про своє місце перебування.

Суддею відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов'язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов'язки сторін, також зобов'язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов'язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, згідно з яким «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження». Вказаним рішенням встановлено порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справах цивільної юрисдикції, а тому таке рішення не може за аналогією бути застосовано у кримінальних справах, оскільки відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Під час складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення, із яким ознайомився ОСОБА_1, вказано його місце проживання, а також повідомлено його про місце розгляду справи. Таким чином останній безперечно розумів, що за вказаною ним адресою Кіровським районним судом м. Кіровограда будуть здійснюватися його виклики для розгляду вказаної справи та жодних зауважень з приводу викладеного при складанні протоколу не висловив.

Ігнорування викликів сприймаються судом як намагання затягування процесу та небажання останнього зявлятися до суду з метою уникнення відповідальності за вчинене, а тому враховуючи відповідність складеного протоколу вимогам ст.256 КУпАП, вважаю можливим розглянути справу про адміністративне правопорушення за відсутності ОСОБА_1,

Вина ОСОБА_1 підтверджується письмовими матеріалами справи: протоколами про адміністративні правопорушення (а.с.1, 13), рапортами (а.с.2, 14), постановою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27.02.2018 р. (а.с.3, 15), підпискою (а.с.4, 16), постановами про оголошення обмежень адміністративному піднаглядному (а.с.5, 17), постановою Кіровського районного суду м.Кіровограда від 02.03.2018 року (а.с.6, 18).

При визначенні виду і розміру стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини.

Зважаючи на обставини вчиненого правопорушення, письмові матеріали справи, вважаю, що в його діях ОСОБА_1 містяться ознаки складу правопорушення, передбаченого ст.187 ч.2 КУпАП дії, передбачені ст.187 ч.1 КУпАП, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, і він підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Відповідно до ст.36 КупАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне з числа вчинених.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, як з особи, на яку накладено стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 187 ч.2, 283-284 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним за ст.187 ч.2 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у доход держави у розмірі 170 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 у дохід держави судовий збір в сумі 352 грн. 40 коп.

Розяснити порушникові, що відповідно до ст.307 ч.1, ст.308 КУпАП штраф має бути сплачений ним не пізніш як через пятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ст.307 ч.1 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Кіровського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_2