Справа № 235/4059/19
Провадження № 3/235/1504/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2019 року Суддя Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Корнєєва І.В., при секретарі Дмитрієвій М.В., за участю прокурів Філонова О.О., ОСОБА_1 Л.Ю., адвоката Очеретько О.В. ,

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції в Донецькій області, у відношенні

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Красноармійськ, Донецької області, громадянки України, депутата Красноармійської міської ради Донецької області, приватного підприємця, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 2 ст.172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

13 червня 2019 р. до Краснаормійського міськрайонного суду Донецької області надійшла адміністративна справа про адміністративне правопорушення, передбачене за ч. 2 ст.172-6 КУпАП відносно ОСОБА_2 .

Згідно з протоколом № 319 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, від 11.06.2019 р. ОСОБА_2 відповідно до рішення Красноармійської міської ради Донецької області № 7/1-2 від 10.12.2015 року обрано депутатом Красноармійської міської ради Донецької області та згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», вона є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».В порушення ч. 2 ст. 52 Закону, ОСОБА_2 не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною другою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.Опрацюванням відомостей з Реєстру встановлено що, 03.02.2018 року, точний час не встановлено, депутат Покровської міської ради Донецької області ОСОБА_2 . придбала згідно договору купівлі - продажу транспортного засобу № 1444/2018/811298 транспортний засіб Skoda Octavia А5, номер кузова НОМЕР_1 , 2012 року випуску, загальною вартістю 245 175,48 гривень. Цього ж дня, 03.02.2018 року, ОСОБА_2 фактично набула у власність зазначений об`єкт та у строк до 14.02.2018 року зобов`язана була у встановленому порядку повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме придбання у власність транспортного засобу.Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць зокрема працездатних осіб: з 1 січня 2018 року - 1762 гривні. Тобто, придбання майна ОСОБА_2 , у вигляді транспортного засобу вартістю 245 175,48 грн. становить 139,14 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб. За таких умов, у депутата Покровської міської ради Донецької області ОСОБА_2 , виник обов`язок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про це НАЗК.Тобто, упродовж періоду часу з 00:00 год. 04.02.2018 по 23:59 год. 13.02.2018 у ОСОБА_2 виник обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані. Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено що депутат Покровської міської ради Донецької області ОСОБА_2 подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані щодо отримання доходу у вигляді придбання транспортного засобу в сумі 245 175,48 гривень, лише 18.04.2018 року о 20 годині 02 хвилині, чим порушила вимоги ч. 2 ст. 52 Закону.Таким чином, ОСОБА_2 , будучи депутатом Покровської міської ради Донецької області, в порушення встановленого законом десятиденного строку, передбаченого ч. 2 ст. 52 Закону, несвоєчасно повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного_з корупцією є 18.04.2018 року о 20 год. 02 хв.Датою виявлення правопорушення є факт встановлення складу правопорушення, пов`язаного з корупцією згідно протоколу № 319 від 11.06.2019 року, а саме дата складання зазначеного протоколу -11.06.2019 року.Місце вчинення правопорушення за адресою: АДРЕСА_3 .

ОСОБА_2 з протоколом про адміністративне правопорушення ознайомлена, що підтверджується її підписом в протоколі, від пояснень відмовилася на підставі ст. 63 Конституції України , про що зазначила в протоколі.

У судове засідання 26.06.2019 р. ОСОБА_2 не з`явилася , про час та місце розгляду справи повідомлялась шляхом надіслання судової повістки поштою, про причини неявки до суду не повідомила(а.п. 53-54).

Враховуючи вимоги ст. 268 КУпАП судовий розгляд був відкладений на 05.08.2019 р. на 13.00 год, про що ОСОБА_2 повідомлена шляхом направлення судової повістки поштою (а.п.55).

У судовому засіданні 05.08.2019 р. ОСОБА_2 заявила клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з тим, що вона потребує правової допомоги та бажає запросити до участі у справі адвоката.

З метою забезпечення права ОСОБА_2 на захист , судовий розгляд був відкладений на 15.08.2019 р. на 15.00 год.

У судовому засіданні ОСОБА_2 свою провину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та показала , що вона подала декларацію про суттєві зміни у майновому стані 18.04.2018 р. та про це зазначила у щорічній декларації за 2018 р. , де задекларувала автомобіль, у неї не було прямого умислу , спрямованого на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміні у майновому стані.Також не згодна з протоколом в частині встановлення фактичного моменту виявлення правопорушення 11.06.2019 р., про вчинення правопорушення правоохоронці дізналися саме з 14.02.2018 р., а протокол склали по спливу 3-х місячного строку , тобто протокол про адміністративне правопорушення був складений з порушенням вимог ст.. 38 КУпАП .Вона також не була ознайомлена з Законом України «Про запобігання корупції».Протокол про адміністративне правопорушення складено не уповноваженими на то особами , бо повноваженнями на здійснення контролю та перевірки декларацій осіб , уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування , щодо достовірності і повноти відомостей , зазначених суб`єктом декларування у декларації , належить до виключної компетентності НАЗК, та посадові особи правоохоронних органів здійснюючи перевірку особи, як суб`єкта декларування , та складаючи протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, виходять за межі своїх повноважень та діють за межами діючого законодавства. Їй не була забезпечена правнича допомога відповідно до ст.. 59 Конституції України. Крім того , вона у лютому - квітні 2018 р. доглядала за хворим племінником , хвороба якого була у стані загострення.

Адвокат Очеретько О.В. підтримав позицію ОСОБА_2 , додатково звернувши увагу судді на те, що протокол складений не працівниками НАЗК, датою вчинення правопорушення є 14.02.2018 р. (граничний термін подачі декларації), а не 18.04.2018 р. дата подачі декларації, 31.05.2019 р. працівник поліції дзвонив ОСОБА_2 з метою вручення протоколу , тобто протокол вже був виготовлений, у протоколі не вказано місце складання протоколу , зазначено тільки м. Покровськ , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 Артема , 88 , нікому невідомо, у описовій частині протоколу не зазначені поняті , згідно пояснень свідків невідомо куди запрошувалися поняті та що вони повинні були підтвердити, чи є вони понятими ,чи свідками, які слідчі дії повинні були проведені за їх участі , не зазначено джерело здобуття копії листів різних органів ,які долучені до протоколу .

Прокурор Сілаєва Л в судовому засіданні наполягала на притягненні ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, та просила накласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 120 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що в грошовому еквіваленті складає 2040,00 грн.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвоката , прокурора, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, та додані до матеріалу документи суддя вважає, що ОСОБА_2 не підлягає притягненню до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, виходячи з наступного.

Вирішуючи справу, суддя керується Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції», Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини .

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення серед інших є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено правопорушення, пов`язане з корупцією-діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 відповідно до рішення Красноармійської міської ради Донецької області № 7/1-2 від 10.12.2015 року обрано депутатом Красноармійської міської ради Донецької області та згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», вона є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

В порушення ч. 2 ст. 52 Закону, ОСОБА_2 не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до частини другої статті 52 Закону, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 12 Закону, Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Частиною п`ятою статті 12 Закону визначено, що нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно- правових актів.

Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях.

Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Відповідно п.п. 1 п. 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції № 2 від 10.06.2016 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 та із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18.08.2016, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 за № 1153/29283 і набрало чинності з 23.08.2016, Національне агентство з питань запобігання корупції визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи.

Зокрема, до першого етапу - з 00 годин 00 хвилин 01.09.2016 для декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування, які передбачені абзацом першим частини першої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», віднесено щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці.

До другого етапу з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Крім цього, зазначена у пункті 1, 2 цього ж рішення декларація (повідомлення) подається згідно із Законом шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб`єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб`єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Опрацюванням відомостей з Реєстру встановлено що, 03.02.2018 року, точний час не встановлено, депутат Покровської міської ради Донецької області ОСОБА_2 . придбала згідно договору купівлі - продажу транспортного засобу № 1444/2018/811298 транспортний засіб Skoda Octavia А5, номер кузова НОМЕР_1 , 2012 року випуску, загальною вартістю 245 175,48 гривень. Цього ж дня, 03.02.2018 року, ОСОБА_2 фактично набула у власність зазначений об`єкт та у строк до 14.02.2018 року зобов`язана була у встановленому порядку повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме придбання у власність транспортного засобу.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць зокрема працездатних осіб: з 1 січня 2018 року - 1762 гривні. Тобто, придбання майна ОСОБА_2 , у вигляді транспортного засобу вартістю 245 175,48 грн. становить 139,14 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб.

За таких умов, у депутата Покровської міської ради Донецької області ОСОБА_2 , виник обов`язок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про це НАЗК.

Відповідно до положень статей 251-253 Цивільного Кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Тобто, упродовж періоду часу з 00:00 год. 04.02.2018 по 23:59 год. 13.02.2018 у ОСОБА_2 виник обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено що депутат Покровської міської ради Донецької області ОСОБА_2 подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані щодо отримання доходу у вигляді придбання транспортного засобу в сумі 245 175,48 гривень, 18.04.2018 року о 20 годині 02 хвилині, чим порушила вимоги ч. 2 ст. 52 Закону.

Таким чином, ОСОБА_2 ,будучи депутатом Покровської міської ради Донецької області, в порушення встановленого законом десятиденного строку, передбаченого ч. 2 ст. 52 Закону, несвоєчасно повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

Так, факт несвоєчасного повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані ОСОБА_2 підтверджується наступними письмовими доказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення № 319 від 11.06.2019 року, відповідно до якого депутат Красноармійської міської ради Донецької області ОСОБА_2 , не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані (а.с. 2-9);

-рапортом оперуповноваженого МРВ № 3 УЗЕ в Дніпропетровській області ДЗЕ НП України, відповідно до якого депутат Красноармійської міської ради Донецької області ОСОБА_2 , не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані (а.с. 10);

-інформацією з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, згідно якої, депутат Красноармійської міської ради Донецької області ОСОБА_2 подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані щодо отримання доходу у вигляді придбання транспортного засобу в сумі 245 175,48 грн. 18.04.2018 року о 20 годині 02 хвилині (а.с. 11-13);

-листом Міського голови Покровської міської ради Донецької області Требушкіна Р.В., згідно якого, на момент визнання повноважень депутатів 7-го скликання Красноармійської (Покровської) міської ради, документи, які підтверджують ознайомлення з вимогами Закону України «Про запобігання корупції» не створювались (а.с. 14);

-рішенням Красноармійської міської ради Донецької області № 7/1-2 від 10.12.2015 року, згідно якого ОСОБА_2 обрано депутатом Красноармійської міської ради Донецької області (а.с. 15-17);

-листом начальника Територіального сервісного центру № 1414 № 31/5-1444-1546 від 03.04.2019, згідно якого 03.02.2019 року в ТСЦ 1444 РСЦ МВС в Донецькій області за гр. ОСОБА_2 був перереєстрований за договором купівлі-продажу автомобіль Skoda Octavia А5, номер кузова НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 , 2012 року випуску. Вартість автомобіля, яка була зазначена в договорі купівлі продажу № 144/2018/811298 від 03.02.2018 складає-245 175,48 грн.(а.с. 18-19);

-повідомленням Т.в.о. начальника Управління захисту економіки в Донецькій області про неповідомлення депутата Красноармійської міської ради Донецької області ОСОБА_2 Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані (а.с. 20-21);

-листом Генерального директора Державного підприємства «Українські спеціальні системи» ОСОБА_3 № 07-1475 від 08.10.2018 року, яким повідомлено, що у період з 01.01.2018 року по 08.10.2018 року доступ до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування був відсутній тільки 1 раз- з 12.00 год. до 12.40 год. 15.03.2018 року (спостерігалась помилка доступу до сайту) (а.с. 33).

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на несвоєчасне повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Відповідно п. 2 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

А отже, аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч. 2 ст.172-6 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є активна форма прояву та полягає у несвоєчасному без поважних причин повідомленні НАЗК про суттєві зміни в майновому стані,а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання без поважних причин декларації.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ч. 1 ст. 11 КУпАП).

Таким чином КУпАП передбачає лише дві форми вини умисел або необережність.

Згідно з положень ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», корупційним правопорушенням є тільки умисне діяння, а відтак, за діяння, передбачені ст. 172-6 КУпАП, вчинені через необережність, відповідальність особи за цією статтею настати не може.

Факт того , що ОСОБА_2 не мала умислу на несвоєчасне подання повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані , свідчить факт наступної подачі 18.04.2018 р. декларації про суттєві зміни у майновому стані та щорічної декларації за 2018 р. , поданої 22.02.2019 р. ,а не після виявлення відповідними органами порушення 11.06.2019 р.

Крім того , згідно наданих медичних документів , протягом квітня 2018 р. племінник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , який хоча й є повнолітнім , але у наслідок специфічної хвороби, потребував догляду , знаходився на стаціонарному лікуванні, та як зазначає ОСОБА_2 вона здійснювала за ним догляд , возила на обстеження у зв`язку з тим , що матір племінника -її рідна сестра ОСОБА_4 померла.

Зазначені факти підтверджені доказами медичними документами , документами , які підтверджують спорідненість цих осіб та факт смерті сестри ОСОБА_2 , на думку судді , свідчать про поважність причини несвоєчасного подання ОСОБА_2 декларації про суттєві зміни у майновому стані.

Відносно доводів ОСОБА_2 про те, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення їй не була надана правова допомога , що є порушенням ст. 59 Конституції України, суддя зазначає наступне.

Згідно протоколу № 319 про адміністративне правопорушення , пов`язане з корупцією, від 11.06.2019 р. ОСОБА_2 бажала отримати безоплатну допомогу захисника та відмовилася давати покази відносно себе на підставі ст.. 63 Конституції України.

Статтею 14 Закону України «Про безоплатну правову допомогу» визначено право на безоплатну вторинну правову допомогу певної категорії осіб , тому якщо ОСОБА_2 підпадала до вразливої категорії , визначеної ч.1 ст. 14 Закону , їй необхідно було самостійно звернутися до центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги для прийняття центром рішення про надання такої допомоги .

Крім того згідно ч.6 ст. 19 Закону негайно захисник призначається у разі отримання постанови слідчого , прокурора, ухвали слідчого судді, суду про залучення захисника для здійснення захисту за призначенням або проведення окремої процесуальної дії.

Суддя зазначає, що цю вимогу про надання безоплатної правової допомоги ОСОБА_2 заявила ще 06.05.2019 р. при відібранні пояснень , а тому мала можливість звернутися з цього питання до центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги , або запросити собі самостійно захисника.

Відносно доводів ОСОБА_2 про відсутність повноважень у працівників правоохоронних органів на складання адміністративних протоколів без відповідного звернення (доручення) НАЗК , суддя зазначає наступне.

Відповідно до ст.11 Закону України «Про запобігання корупції » визначені повноваження Національного агентства з питань запобігання корупції як центрального органу виконавчої влади зі спеціальним статусом ,який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Відповідно до абз.14 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції » визначено спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції , до яких, зокрема, віднесено органи Національної поліції.

Відповідно до ч.3 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції » у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення , пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке порушення ,який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства.У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції.

Тобто , Закон не передбачає затвердження Національним агентством обґрунтованого висновку або повідомлення із встановленим фактом порушення вимог фінансового контролю у разі виявлення адміністративного правопорушення , пов`язаного з корупцією , за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Крім того ,відповідно до ст.. 255 КУпАП встановлено , що особами , які мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення , пов`язані з корупцією, передбачені ст.. 172-4-172-9 КУпАП , є уповноважені на те посадові особи внутрішніх справ (Національної поліції).

На підставі викладеного , суддя приходить до висновку , що протокол № 319 про адміністративне правопорушення , пов`язане з корупцією , від 11.06.2019 р. складено уповноваженою посадовою особою Національної поліції України.

Відносно доводів ОСОБА_2 про те, що протокол про адміністративне правопорушення був складений з порушенням вимог ст.. 38 КУпАП , внаслідок чого провадження по адміністративній справі підлягає закриттю, суддя зазначає наступне.

Перевіривши доводи ОСОБА_2 у сукупності з наявними доказами у матеріалах адміністративної справи , приходжу до висновку , що доводи ОСОБА_2 про необхідність закриття провадження у зв`язку з закінченням 3-х місячного строку з дня виявлення адміністративного правопорушення, є необґрунтованими з наступних підстав.

Протокол про адміністративне правопорушення № 319 від 11.06.2019 р. за ч.2 ст. 172-6 КУпАП складено за фактом несвоєчасного подання ОСОБА_2 декларації про суттєві зміни у майновому стані ,а саме ,18.04.2018 р.

Згідно ч. 3 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14,212-15,212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Вказівка законодавця у п. 7 ст. 247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст. 38 КУпАП.

Разом з тим сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст. 38 КУпАП, а передбачений ст. 277 КУпАП, тобто справи про адміністративні корупційні правопорушення розглядаються судом у загальному порядку у п`ятнадцяти денний строк із дня одержання протоколу та інших матеріалів справи.

Законодавець пов`язує початок обчислення строку з моментом, коли встановлено, що у діях особи є склад правопорушення (встановлено правопорушення). Процесуально цей висновок оформлюється у вигляді протоколу. Статею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол.

Дії особи, що має право скласти протокол, до моменту складання протоколу можуть свідчити, що виявлені окремі ознаки правопорушення, але факт, що виявлене діяння містить склад адміністративного правопорушення( встановлено об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону), зазначається тільки при складанні протоколу і саме з дати його складання починає текти строк накладання стягнення.

Таким чином, правопорушення було виявлено 11.06.2019 р., тобто датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Підсумовуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку , що у ОСОБА_2 відсутній прямий умисел, спрямований на несвоєчасне подання без поважних причин повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку ,встановлених законом.Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції , у точній відповідності з законом.Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного та керуючись положеннями ч. 2 ст.172-6, ч. 1 ст.247 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції», суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне корупційне правопорушення про притягнення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Красноармійський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Суддя: