3/441/327/2019 441/620/19
П О С Т А Н О В А

04.04.2019р. суддя Городоцького районного суду Львівської області Малахова Онуфер А.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ НП України на ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и л а :

за протоколом №287 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією від 22.03.2019р., ОСОБА_1, будучи депутатом Суховільської сільської ради Городоцького району Львівської області, відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до ст. 172-6 КУпАП - субєктом відповідальності за правопорушення, повязане з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції», несвоєчасно, без поважних на те причин, а саме 16.09.2018р. о 20 год. 19 хв., подав на офіційний веб-сайт Національного агенства з питань запобігання корупції, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

За положеннями ст. 255 КУпАП, обовязок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб.

Статтею 256 КУпАП передбачені вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту пред'являють спеціальні вимоги, дотримання яких гарантує та створює особі, що притягається до адміністративної відповідальності, правові передумови для захисту своїх прав та інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, і право на захист від пред'явленого звинувачення.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (ч. 2 ст. 7 КУпАП).

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, доходжу наступного висновку.

За положеннями п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону "Про запобігання корупції», до повноважень Національного агентства з питань запобігання корупції належить, в т.ч. здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або повязаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обовязковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше пяти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення (ч. 3 ст. 12 Закону "Про запобігання корупції»).

Стаття 49 означеного Закону, визначає, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобовязані перевіряти факт подання субєктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Національне агентство перевіряє факт подання відповідно до цього Закону декларацій особами, зазначеними у пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону.

Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого субєкта про факт неподання декларації, і субєкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним субєктом декларування.

З аналізу вищенаведених норм убачається, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (надалі - Порядок) затвердженого Рішенням НАЗК 10.02.2017 № 56 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р. за № 201/30069, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції». Контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами верховенства права. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Із змісту рапорта оперуповноваженого міжрайонного відділу №2 (м. Пустомити) УЗЕ у Львівській області ДЗЕ НП України ОСОБА_2 від 22.03.2019р. убачається, що 22.03.2019р. останній зібрав матеріали та виявив ознаки складу адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, вчиненого ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Між тим, УЗЕ у Львівській області ДЗЕ НП України не відноситься до субєктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці ДЗЕ НП України, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, субєктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений субєкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Із долучених матеріалів до протоколу №287 від 22.03.2019р. про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією на ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, не можливо встановити чи складений протокол відповідно до вимог вищеозначеного Закону та Порядку і зокрема: який орган та коли встановив факт неподання декларації субєктом декларування, на якій підставі УЗЕ у Львівській області ДЗЕ НП України проводило відповідні перевірки.

Більше того, долучені до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, а також їх письмового повідомлення про результати такої перевірки УЗЕ у Львівській області ДЗЕ НП України.

Окрім цього, у протокол на ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП внесені виправлення, однак у такому відсутній запис «Виправленому вірити» та підпис особи, яка склала протокол.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 22 травня 2017 року №223-943/0/4-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» висловив позицію, що у разі коли протокол складено без додержання вимог, установлених ст.256 КУпАП, суддя зобовязаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому субєкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення.

З огляду на наведене вважаю, що матеріали на ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП зібрані не повно і без усунення вказаних недоліків, обєктивно розгляд справи щодо останнього провести неможливо, відтак такі слід повернути начальнику Управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ НП України, для дооформлення.

Керуючись ст. 283 КУпАП, -

п о с т а н о в л я ю :

адміністративні матеріали на ОСОБА_1 за ознаками ч. 1 ст. 172-6 КУпАП повернути начальнику Управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ НП України, для дооформлення.

Постанова остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Малахова Онуфер