П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Балацька Г.О. за участі:

захисника особи, стосовно якої складено протокол про

адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 ,

розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Скирич І.Г. в інтересах ОСОБА_2 , в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Оболонського районного суду м. Києва від 07 травня 2019 року стосовно

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

В С Т А Н О В И Л А:

Цією постановою ОСОБА_2 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП, та на нього за цим законом накладено адміністративне стягнення у виді суспільно корисних робіт строком на 120 (сто двадцять) годин.

Постановою суду встановлено, що ОСОБА_2 не сплачує аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які зобов?язаний сплачувати відповідно до рішення Оболонського районного суду м. Києва від 05.02.2003 року по справі №2-1434/2003, що призвело до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред?явлення виконавчого документа до примусового виконання, а саме з грудня 2015 року по 01.03.2019, що еквівалентно сумі заборгованості у розмірі 249.300,50 грн. відповідно довідки розрахунку заборгованості по аліментам від 01.03.2019 року.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням місцевого суду, захисник Скирич І.Г. в інтересах ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій, першочергово, поставила питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Оболонського районного суду м. Києва від 07.05.2019, який пропущений з поважних причин, оскільки постанову суду ОСОБА_2 було отримано лише 16.07.2019 після отримання направлення на суспільно корисні роботи від 16.07.2019, що є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження постанови.

В обґрунтування ж апеляційних вимог захисник Скрипич І.Г. вказує, що постанова суду є незаконною та підлягає скасуванню у зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

При цьому, захисник посилається на те, що у протоколі суть адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП, вказана у загальних рисах, без конкретизації його об?єктивних ознак, зокрема часу, протягом якого виникла заборгованість, не зазначена і частина статті матеріального закону та інші відомості, що мають суттєве значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_2 про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, неявка якого в судове засідання не перешкоджає розгляду провадження, з огляду і на те, що його інтереси в суді апеляційної інстанції представляє захисник Габрєв В.В.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника Габрєва В.В. на підтримку доводів захисника Скирич І.П. у повному обсязі, викладених у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови та в апеляційній скарзі щодо скасування постанови суду, перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи на обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови та доводів апеляційної скарги, слід дійти наступного.

Як указують приписи ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови зокрема особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності.

Згідно зі ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

На виконання вимог ст. 278 КУпАП, при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду, орган (посадова особа) вирішує, зокрема, питання чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Як регламентують положення ст. 277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніше як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначається дата і місце розгляду справи.

Дані вимоги закону під час судового провадження справи за протоколом про адміністративне правопорушення судом першої інстанції не дотримані, оскільки матеріали справи не містять даних щодо будь-якого повідомлення ОСОБА_2 про дату, час та місце розгляду справи чи направлення йому копії постанови, а тому доводи про поважність причин пропуску строку на оскарження постанови суду від 07.05.2019 слід визнати слушними, що тягнуть за собою поновлення цього строку.

Приписами ч. 7 ст. 294 КУпАП задекларовано, що апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги щодо обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги , якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об?єктивне з?ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Як регламентують приписи ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов?язаний з?ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом?якшують і обтяжують відповідальність особи, а також з?ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами, як наголошується в ст. 251 КУпАП.

Суд, у відповідності з нормою ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об?єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Ці вимоги закону при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 судом першої інстанції в повній мірі не виконано.

Так, відповідно до даних протоколу про адміністративне правопорушення № 52918268 від 26.03.2019,що заповнений на друкованому бланку з рукописним додаванням тексту ст.д.в. ОСОБА_4 , ОСОБА_2 не сплачує аліментів на утримання дитини, за що передбачена відповідальність за ст. 183-1 КУпАП.

Інших даних щодо обставин вчиненого ОСОБА_2 правопорушення досліджуваний протокол, складений за ст. 183-1 КУпАП, - не містить.

Дійсно до вказаного протоколу додані: розрахунки заборгованості зі сплати аліментів, довідка-розрахунок та дані з виконавчого провадження, на підставі яких суд першої інстанції і зробив висновок про вчинення ОСОБА_2 правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП, по несплаті аліментів на утримання дитини - ОСОБА_3 з грудня 2015 по 01.03.2019 з сумою заборгованості у розмірі 249.300,50 грн.

Отже слід зробити висновок про те, що встановлені судом першої інстанції обставини, не випливають з даних протоколу про адміністративне правопорушення: вони встановлені судом самостійно на підставі досліджених документів, - що є неприпустимим, у тому числі з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Конституції України та завдань КУпАП.

Крім того не можна не вказати, що поза увагою суду першої інстанції залишилася і та обставина, що адміністративна відповідальність за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП, запроваджена Законом України № 2234-VIII від 07.12.2017 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту прав дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку примусового стягнення заборгованості зі сплати аліментів", що набрав чинності 06.02.2018, з послідуючою редакцією Законом від 03.07.2018, що набрав чинності 28.08.2018, коли ст. 183-1 КУКпАП стала передбачати відповідальність не тільки за несплату аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання - ч. 1 ст. 183-1 КУпАП, а й за несплату аліментів на утримання дитини з інвалідністю, дитини, яка хворіє на тяжкі перинатальні ураження нервової системи, тяжкі вроджені вади розвитку, рідкісне орфанне захворювання, онкологічні, онкогематологічні захворювання, дитячий церебральний параліч, тяжкі психічні розлади, цукровий діабет I типу (інсулінозалежний), гострі або хронічні захворювання нирок IV ступеня, або на утримання дитини, яка отримала тяжкі травми, потребує трансплантації органа, потребує паліативної допомоги, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за три місяці з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання - ч. 2 ст. 183-1 КУпАП, та відповідальність за кваліфіковане правопорушення, визначене у ч. 3 вказаного матеріального закону.

Між тим, судом визнано доведеним період виникнення заборгованості по аліментам з грудня 2015, коли ст. 183-1 КУпАП не набрала чинності//не вступила в дію, а тому за наведеним вище та керуючись ст. 58 Конституції України, приписами ст. 8 КУпАП, які регламентують, що: закони та інші нормативно правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом?якшують або скасовують відповідальність особи; ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення; закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають - постанова місцевого суду у безспірному порядку підлягає скасуванню, а провадження в справі скеруванню до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві на доопрацювання з метою усунення вказаних недоліків та послідуючим направленням справи на судовий розгляд за наявності до того підстав.

За викладеним, апеляційна скарга адвоката Скирич І.Г. в інтересах ОСОБА_2 підлягає частковому задоволенню, оскільки вона не містить вимоги, щоб узгоджувалася з положеннями ч. 8 ст. 294 КУпАП щодо повноважень суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Задовольнити клопотання захисника Скирич І.Г. та поновити строк на апеляційне оскарження постанови Оболонського районного суду м. Києва від 07 травня 2019 року стосовно ОСОБА_2 .

Апеляційну скаргу адвоката Скирич І.Г. в інтересах ОСОБА_2 задовольнити частково.

Постанову Оболонського районного суду м. Києва від 07 травня 2019 року, якою ОСОБА_2 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у виді суспільно корисних робіт строком на 120 (сто двадцять) годин - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою матеріали справи за протоколом про адміністративне правопорушення від 26 березня 2019 року № 52918268 повернути до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві для доопрацювання та проведення додаткової перевірки.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Г.О.Балацька