Справа № 587/1872/19
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 вересня 2019 рокуСумського районного суду Сумської області Черних О.М., розглянувши матеріали які надійшли від Сумського РВП ГУ НП України в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонера, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , мешканця АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Зарічним РВ УМВС України в Сумській області 31.05.2002 року,
04.09.2019 року до Сумського районного суду Сумської області надійшов матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Об`єктивна сторона складу правопорушення це система передбачених адміністративно-правовою нормою ознак, що характеризують зовнішню сторону проступку; протиправне діяння (бездіяльність); шкідливі наслідки діяння; причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 119925, 21 серпня 2019 року близько 17-00 години ОСОБА_2 , перебуваючи за адресою фактичного мешкання, на городі, вчинив відносно сусідки ОСОБА_3 сварку, висловлюючись нецензурною лайкою на її адресу, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.
В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину категорично не визнав та суду пояснив, що дійсно в них сусідкою неприязні відносини вже давно. Вона постійно свариться на його сім`ю. В той день вона, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, почала ображати його доньку нецензурною лайкою. Він зробив зауваження, вона почала лаяти всю його сім`ю, в тому числі виражалася нецензурною лайкою на його дітей та малолітніх онуків, вела себе неадекватно. Дійсно він почав кричати на неї, але нецензурною лайкою не виражався. ОСОБА_4 згодом вона викликала поліцію.
Будь-яких доказів вини ОСОБА_1 , а саме: показами свідків, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, суду не надано. В протоколі не зазначено свідків вчинення зазначеного адміністративного правопорушення. Крім того, до матеріалів адміністративної справи надано письмові пояснення ОСОБА_1 , в яких останній категорично не визнав свою вину. А навпаки пояснював, що сусідка постійно провокує його та виражається нецензурною лайкою на адресу його сім`ї.
Також, відповідно до письмових пояснень ОСОБА_5 , остання зазначила, що сусідка ОСОБА_3 постійно провокує сварки з їх сім`єю, дуже заздрить їм, виражається нецензурною лайкою, а потім викликає поліцію і звинувачує то батька, то її в усьому.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загальноправовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об`єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.
А тому, керуючись ст. 247 ч. 1 КУпАП, суддя,-
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити, за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя О.М.Черних