Деражнянський районний суд Хмельницької області
_____________________________________________________________________________
29 березня 2019 року Справа № 673/170/19 Провадження № 3/673/178/19
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29.03.2019 року м. Деражня
Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області Дворнін О.С., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, українця, громадянина України, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_3, як зазначено в протоколі - працюючого лісником обходу №12СЛКП «Флора»,
за ст. 91 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-
В С Т А Н О В И В :
Органами поліції ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що обіймаючи посаду лісника обходу №12 СЛКП «Флора»,під час планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства на території Яблунівської сільської ради, в заповідному обєкті заповідному обєкті урочища місцевого значення «Липник, який відноситься до природно-заповідного фонду України, всупереч ст.ст. 60, 64 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» не встановив охоронні знаки, що було виявлено 10.01.2019 року державним інспектором з охорони навколишнього притир одного середовища в Хмельницькій області.
На розгляд справи ОСОБА_1 не зявився, хоча про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.
Водночас, ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Таким чином, з огляду на вказані вище норми закону та відсутність клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про відкладення розгляду справи, суд вважає ОСОБА_1 належним чином повідомленим, тому проводить судовий розгляд за його відсутності.
Так, ст.60 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» визначено, що Стаття 60. Організація охорони територій та обєктів природно-заповідного фонду охорона природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків, а також ботанічних садів, дендрологічних парків, зоологічних парків, парків-памяток садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення, а також регіональних ландшафтних парків, управління якими здійснюється спеціальними адміністраціями, покладається на служби їх охорони, які входять до складу служби державної охорони природно-заповідного фонду України. Положення про службу державної охорони природно-заповідного фонду України затверджується Кабінетом Міністрів України. Частина перша статті 60 в редакції Закону № 1287-XIV від 14.12.99; із змінами, внесеними згідно із Законом № 1826-VI від 21.01.2010\
Охорона територій та обєктів природно-заповідного фонду інших категорій покладається на підприємства, установи та організації, у віданні яких вони перебувають. У разі необхідності їх охорона може покладатися на служби державної охорони розташованих поблизу природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків та регіональних ландшафтних парків.
Частина друга статті 60 із змінами, внесеними згідно із Законом № 1826-VI від 21.01.2010\
Органи місцевого самоврядування, місцеві державні адміністрації, виконавчі органи місцевого самоврядування сприяють охороні й збереженню територій та обєктів природно-заповідного фонду, виконанню покладених на них завдань. Частина третя статті 60 із змінами, внесеними згідно із Законом № 1287-XIV від 14.12.99.
Разом з тим, у відповідності до ст. 30 цього Закону, на території заповідних урочищ забороняються всі види рубок, у тому числі санітарні, рубки формування і оздоровлення лісів, видалення захаращеності та будь-яка діяльність, що порушує природні процеси, які відбуваються у природних комплексах, включених до їх складу, відповідно до вимог, встановлених для природних заповідників. Частина перша статті 30 в редакції Закону № 2063-VIII від 23.05.2017 Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних обєктів, оголошених заповідними урочищами, беруть на себе зобовязання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.
З наведених вище норм чинного законодавства України, порушення яких вміняється ОСОБА_1, не вбачається обовязку встановлювати і контролювати наявність саме охоронних знаків, а встановлюється загальний обовязок по охороні територій та обєктів природно-заповідного фонду інших категорій, який покладається на підприємства, установи та організації, у віданні яких вони перебувають. Водночас, матеріали справи не містять доказів відсутності виконання таких обовязків як особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, так і керівництвом підприємства.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідне охоронне зобовязання, відповідно до ст. 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» взяло на себе СЛКП «Флора» в особі його директора ОСОБА_2
Разом з тим, матеріали даної справи не містять в собі доказів того, чи взагалі ОСОБА_1 працює в даному підприємстві, а також, що на нього покладено відповідні обовязки по встановленню охоронних знаків та не забезпечення ним належної охорони заповідного об»єкту.
В наданому суду протоколі про адміністративне правопорушення №003123 від 10.01.2019 року зазначена інформація також відсутня.
Так, згідно із п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставини відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись ст.ст. 251, 252, 276-280 та 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та правосвідомістю, суд, -
Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.91 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до апеляційного суду Хмельницької області протягом десяти днів з дня її винесення через Деражнянський районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області ОСОБА_3