Справа № 460/1910/19 Головуючий у 1 інстанції: Карпин І.М.
Провадження № 33/811/525/19 Доповідач: Стельмах І. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2019 року Львівський апеляційний суд у складі:

судді Стельмаха І.О.,

з участю особи притягнутої до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Яворівського районного суду Львівської області від 16 квітня 2019 року,

встановив :

Постановою судді Яворівського районного суду Львівської області від 16.04.2019,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українку, громадянку України, яка працює молодшою медсестрою у Новояворівській ЦЛ, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягненню у вигляді штрафу у розмірі 3 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір у користь держави в сумі 384,20 грн.

ОСОБА_1 визнана винною в тому, що вона, 11.02.2019 о 14 год 00 хв. перебуваючи на подвір`ї на АДРЕСА_1 , висловлювалася нецензурною лайкою до ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

На постанову судді ОСОБА_1 , подала апеляційну скаргу в якій просить постанову судді скасувати та закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Апелянт не погоджується зі змістом постанови, оскільки ОСОБА_3 зайшла на територію її приватної власності, будинку АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 , та нецензурно висловлювалася у її бік. У відповідь вона також висловилася до ОСОБА_3 назвавши її « шалавою». ОСОБА_3 вагітна від її сина, але крім того має ще п`ятеро дітей від різних чоловіків. Стосовно неї слухається адміністративна справа про невиконання батьківських обов`язків щодо виховання дітей. Також у 2016 році щодо ОСОБА_3 слухалася адміністративна справа про дрібне викрадення чужого майна. Тому поведінка ОСОБА_3 є такою, що не відповідає моральним та етичним засадам суспільства та провокує на такі висновки з її (Максимишин ) сторони.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення ОСОБА_4 , яка просили задовольнити апеляційну скаргу, вивчивши матеріали справи та дослідивши докази, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно з вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з положенням ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. ОСОБА_2, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

За правовим висновком Верховного Суду України, сформульованим в рішенні від 04.10.2012 (справа № 5-17кс12), надано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснена відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП № 321514 від 04.03.2019 ОСОБА_1 11 лютого 2019 року о 14 год 00 хв. перебуваючи на подвір`ї на АДРЕСА_1 , висловлювалася нецензурною лайкою до ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

У суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 пояснила, що того дня між нею та братом виник конфлікт через те, що він привіз «бусом» на її подвір`я дошки, почав їх розвантажувати, і для цього без дозволу зняв сітку та повикидав стовпці. В ході конфлікту до них підійшла ОСОБА_2 , яка є співмешканкою її брата, з якою у неї теж почалася сварка. Вказала, що вони перебували на її приватному подвір`ї. Будинок належить їй. Брат зареєстрований, однак тут не проживає. Заперечує факт порушення громадського порядку. Стверджує, що конфлікт виник не з її вини. При цьому, ОСОБА_1 заявила, що з ОСОБА_2 у неї існують стійкі неприязні відносини, оскільки остання веде аморальний спосіб життя.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник, зокрема, на ґрунті особистих стосунків та мав місце тривалий час. Дослідженими доказами по справі встановлено, що дії ОСОБА_1 , викликані особистими неприязними відносинами між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , були спрямовані проти ОСОБА_2 особисто, а не на порушення громадського порядку.

Такі встановлені у судовому засіданні обставини підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, образливого чіпляння до громадян, що б порушувало громадський порядок.

У зв`язку з наведеним, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Тому постанова судді першої інстанції не може бути визнана законною та обґрунтованою, підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності в діянні ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294, п. 1 ст. 247 КУпАП, суд -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Яворівського районного суду Львівської області від 16 квітня 2019 року щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП скасувати та закрити провадження у справі на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діянні події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова є остаточною, оскарженню не підлягає.

Суддя

Львівського апеляційного суду І.О. Стельмах