Справа № 589/5371/18
Провадження № 3/589/104/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2019 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Прачук О.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Шосткинського ВП Головного управління Національної поліції у Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП №031664 від 07.12.2018 року, 07 грудня 2018 року близька 01 год. 30 хв. в м. Шостка по вул. Щедріна, буд. 1 в приміщенні ЦРЛ № 4 громадянин ОСОБА_1 пошкодив вікна в приміщенні ЦРЛ № 4, після чого працівниками поліції було зроблено зауваження припинити протиправні дії, на що ОСОБА_1 відмовився виконувати їх і почав висловлюватися нецензурною лайкою, хапати за формений одяг поліцейських, намагався втекти, відштовхуючи від себе працівників поліції, чим вчинив злісну непокору працівникам поліції.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, пояснив, що вимогу працівників поліції щодо припинення правопорушення він виконав, підстав для доставлення його до лікарні з метою проведення огляду на стан сп'яніння йому не повідомили, тому вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини, на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Статтею 185 КУпАП, передбачена відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов'язків, а також вчинення таких дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв'язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Конструкція зазначеної норми передбачає можливість притягнення до відповідальності саме за невиконання законної вимоги співробітника поліції, тобто юридично рівнозначного наказу, що виражений у категоричній формі і є законно обґрунтованим, що спрямований на з'ясування конкретних обставин.

Дане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов'язків. Тобто, виражається у відмові від обов'язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень чи вимог поліцейського, або ж в непокорі, що виявляється в зухвалій формі, яка свідчить про прояв явної зневаги до органів та осіб, які охороняють суспільний порядок.

Отже злісна непокора має місце у разі вперто продовжуваних особою дій, вчинюваних нею попри наявність однозначно висловлених законних вимог працівника поліції.

З викладених у протоколі фактичних обставин та долучених до справи доказів не вбачається здійснення злісної непокори ОСОБА_1 законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов'язків, адже в протоколі не зазначено, в чому саме полягали законні вимоги поліцейського і якому розпорядженню виказано злісну непокору ОСОБА_1, які службові обов'язки при цьому виконували поліцейські, не зазначено також особу, яка висловила вимогу чи розпорядження.

Натомість з протоколу про адмінправопорушення, рапортів працівників поліції (а.с. 4, 5), протоколу про адміністративне затримання (а.с. 2), висновку щодо результатів медичного огляду № 195 від 07.12.2018 (а.с. 3) та пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, вбачається, що після зауваження працівника поліції ОСОБА_1 припинено дії щодо пошкодження майна, для чого поліцейські не повторювали наполегливо та неодноразово свою вимогу. З адміністративного матеріалу неможливо також встановити законність вимог працівників поліції, в тому числі й щодо проведення обов'язкового огляду ОСОБА_1 на стан сп'яніння, з метою проведення якого особу доставлено до закладу охорони здоров'я.

За приписами ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами частин 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Виходячи з системного аналізу положень статей 7, 254, 279 КпАП України, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо порушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини, які відображені у справах «Гурепка проти України» та «Корнєв і Карпенко проти України», адміністративне правопорушення у сфері громадської безпеки та дорожнього руху вважається по суті кримінальним. У зв'язку з цим розгляд таких справ вимагає забезпечення всіх гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, права на справедливість судового розгляду.

У справі «Карелін проти Росії» ЄСПЛ зауважив, що з боку суду, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, є недопустимим уточнення у судовому рішенні фабули правопорушення, усунення певних розбіжностей та неточностей, які мали місце у протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки такий підхід становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції у частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу.

За таких умов особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки має захищатися від обвинувачення, яке фактично судом підтримується.

Наведене доводить, що саме з протоколу про адміністративне правопорушення суддя має встановити сукупність достатніх даних, які дозволяють зробити обґрунтований, коректний висновок про злісне свідоме небажання певної особи виконати законну вимогу працівника поліції.

Суд не може з власної ініціативи вийти за межі зазначених в протоколі обставин правопорушення.

Адміністративний матеріал не містить доказів, які б у своїй сукупності свідчили про наявність в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, об'єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Згідно з пунктом 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суддя приходить до висновку про недоведеність вчинення ОСОБА_1 злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов'язків, що утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, у зв'язку із цим справа відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Керуючись статтями 247, 283, 284, 287, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_2