Справа № 204/176/19
Провадження № 3/204/968/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2019 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Некрасов О.О., розглянувши адміністративний матеріал у відношенні:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АА № 303546 від 29.12.2018 року, 29 грудня 2018 року, близько 15.00 години, ОСОБА_1, перебуваючи в стані алкогольного спяніння у громадському місці, біля буд. 33-В по вул. Виборзькій, висловлювався нецензурною лайкою в бік перехожих та поліцейських, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину не визнав та пояснив, що в нетверезому стані він дійсно був, але не прирікався та не вчиняв хуліганських дій.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об'єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Обєктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З пояснень ОСОБА_1 вбачається, що він хоч і зазначив, що був нетверезим, проте хуліганських дій він не вчиняв. Згідно рапорту заступника командира 2 взводу 2 роти 4 батальйону УПП в Дніпропетровській області від 29 грудня 2018 року, розглядувана подія була зафіксована на нагрудний реєстратор, однак матеріали справи не місять вказаного відеозапису, що позбавляє суддю можливості в повному обсязі дослідити усі обставини справи. При цьому в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено про наявність свідків чи потерпілих. Таким чином, доказів на підтвердження порушення громадського порядку та спокою громадян судді надано не було. Будь-яких належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян матеріали справи не містять.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч.ч. 2, 3 ст. 62 Конституції України ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, ОСОБА_1 не зобовязаний доводити свою невинуватість у вчиненні розглядуваного адміністративного правопорушення. Жодних інших достовірних та допустимих доказів винуватості ОСОБА_1 судді не надано.

Відповідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суддя, вивчивши письмові матеріали справи, вислухавши пояснення ОСОБА_1, керуючись положеннями ч. 3 ст. 62 Конституції України стосовно тлумачення сумнівів щодо доведеності вини на користь обвинуваченої особи, прийшов до переконання про їх недостатність для вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, а тому вважає за необхідне закрити справу відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 290, 291 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв'язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Строк апеляційного оскарження постанови суду, що постановлена за відсутності особи, яка її оскаржує, обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя О.О. Некрасов