Справа № 617/432/19
Провадження № 3/617/152/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2019 року суддя Вовчанського районного суду Харківської області - Глоба М.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Головного управління ДФС у Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с. Ганнопілля Вовчанського району Харківської області, РНОКПП - НОМЕР_1, працюючої головним бухгалтером ТОВ «Бета», освіта вища, вдови, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, до адміністративної відповідальності протягом року не притягувалася,

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

12 березня 2019 року при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки товариство з обмеженою відповідальністю «Бета», юридична адреса: Харківська область, Вовчанський район, с. Юрченкове, вул. Центральна, головним бухгалтером якого є ОСОБА_1 було виявлено ведення податкового обліку з порушенням, а саме: перевіркою правильності обчислення та перерахування єдиного податку з юридичних осіб встановлено заниження податку на 1185 грн., заниження єдиного податку виникло в результаті не виключення до суми доходу платника єдиного податку (рядок 1) Податкової декларації платника єдиного податку третьої групи (юридичних осіб) за 2018 рік кредиторської заборгованості, за якою минув строк позовної давності, яка виникла в результаті перерахування СФГ «Котон» (код за ) попередньої оплати за товари (продукти харчування) згідно договору № 5 від 15 серпня 2015 року (платіжні доручення від 18 серпня 2015 року № 24) Станом на 01 серпня 2018 року товари (продукти харчування не були відвантажені , попередня оплата не повернута, чим порушено вимоги п. 292.6, ст. 292 Податкового кодексу України № 2755-VI від 02 грудня 2010 року, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 свою вину визнала у повному обсязі, щиро розкаялася, пояснила, що факт порушення дійсно був.

Крім пояснень ОСОБА_1, її вина підтверджується наступним.

Даними протоколу про адміністративне правопорушення № 6 від 14 березня 2019 року, згідно якого 12 березня 2019 року при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки товариство з обмеженою відповідальністю «Бета», юридична адреса: Харківська область, Вовчанський район, с. Юрченкове, вул. Центральна, головним бухгалтером якого є ОСОБА_1 було виявлено ведення податкового обліку з порушенням, а саме: перевіркою правильності обчислення та перерахування єдиного податку з юридичних осіб встановлено заниження податку на 1185 грн., заниження єдиного податку виникло в результаті не виключення до суми доходу платника єдиного податку ( рядок 1) Податкової декларації платника єдиного податку третьої групи (юридичних осіб) за 2018 рік кредиторської заборгованості, за якою минув строк позовної давності, яка виникла в результаті перерахування СФГ «Котон» (код за ) попередньої оплати за товари (продукти харчування) згідно договору № 5 від 15 серпня 2015 року (платіжні доручення від 18 серпня 2015 року № 24) Станом на 01 серпня 2018 року товари (продукти харчування не були відвантажені , попередня оплата не повернута, чим порушено вимоги п. 292.6, ст. 292 Податкового кодексу України № 2755-VI від 02 грудня 2010 року.

За таких обставин виявленого порушення в діях ОСОБА_1 міститься порушення п. 292.6, ст. 292 Податкового кодексу України.

Дії ОСОБА_1 кваліфікуються за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, як порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Згідно п. 292.6, ст. 292 Податкового кодексу України, датою отримання доходу платника єдиного податку є дата надходження коштів платнику єдиного податку у грошовій (готівковій або безготівковій) формі, дата підписання платником єдиного податку акта приймання-передачі безоплатно отриманих товарів (робіт, послуг). Для платника єдиного податку третьої групи, який є платником податку на додану вартість, датою отримання доходу є дата списання кредитної заборгованості, за якою минув строк позовної давності.

Для платника єдиного податку третьої групи (юридичні особи) датою отримання доходу також є дата відвантаження товарів (виконання робіт, надання послуг), за які отримана попередня оплата (аванс) у період сплати інших податків і зборів, визначених цим Кодексом.

У статті 17 Закону України від 23.02.2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15 травня 2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи»». Також, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський Суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним».

Обставиною, що пом'якшує відповідальністьОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 34 КУпАП визнається - щире розкаяння винної.

Обставини, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 35 КУпАП, судом не встановлені.

Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, наявність обставини, що пом'якшує та відсутність обставин, що обтяжують відповідальність.

Таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, а тому вважаю за можливе призначити їй, як особі, яка порушила вимоги п. 292.6, ст. 292 Податкового кодексу України, передбачене санкцією ч. 1 ст. 163-1 КУпАП у виді штрафу, передбаченому санкцією цієї статті за скоєне адміністративне правопорушення.

Крім того, згідно ЗУ «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення стягується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та сплачуються особою, на яку накладено таке стягнення, а тому з правопорушника необхідно стягнути 384 грн. 20 коп. судового збору на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 33-38, ч.1 ст. 163-1, 276, 279, 283-285 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАПу виді штрафу в дохід держави у сумі 100 (сто) грн. 00 коп. (рахунок отримувача 0157, МФО 899998, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), отримувач коштів УДКСУ у Вовчанському районі).

Стягнути з ОСОБА_1 384 грн. 20 коп. судового збору на користь Держави (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 6001, код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Постанова судді протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги, через Вовчанський районний суд Харківської області.

Суддя -