Дунаєвецький районний суд Хмельницької області
Справа № 680/221/19
Провадження № 3/674/241/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2019 року

Дунаєвецький районний суд Хмельницької області в складі головуючої-судді ОСОБА_1М,, з участю секретаря судового засідання Бойчук С.В., прокурора Рибіцького О.І., особи яка притягується до відповідальності ОСОБА_2, розглянувши справу про адміністративне корупційне правопорушення, яка надійшла з управління захисту економіки в Хмельницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, українця, громадянина України, уродженця та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючого, депутата Вахновецької сільської ради Новоушицького району Хмельницької області, паспорт громадянина України серії НВ 458230, виданий Новоушицьким РВ УМВС України в Хмельницькій області 05.09.2000 року,

за ч.ч.1, 2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №45-03/109 від 21.03.2019 року ОСОБА_2, будучи депутатом Вахновецької сільської ради Новоушицького району VII скликання с. Вахнівці Новоушицького району Хмельницької області, являючись відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», 06 березня 2018 року перебуваючи в приміщенні Вахновецької сільської ради Новоушицького району, що в с. Вахнівці, по вул. Леніна, 21 Новоушицького району Хмельницької області, з метою покращення свого матеріального становища, шляхом отримання земельних ділянок у приватну власність , під час проведення засідання девятої позачергової сесії Вахновецької сільської ради сьомого скликання, при винесенні на розгляд питання «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості)» ОСОБА_2, не повідомив сесію сільської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів шляхом самостійного публічного оголошення про це, під час засідання сесії сільської ради, чим скоїв адміністративне правопорушення повязане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, а саме: неповідомлення сесію сільської ради у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Окрім цього ОСОБА_2, в супереч вимогам п.3 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», 06 березня 2018 року перебуваючи в приміщенні Вахновецької сільської ради Новоушицького району, що в с. Вахнівці, по вул. Леніна, 21 Новоушицького району Хмельницької області, під час проведення засідання девятої позачергової сесії Вахновецької сільської ради сьомого скликання, при розгляді питання № 5 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості)» останньому, в умовах реального конфлікту інтересів, проголосував «За» прийняття рішення Вахновецької сільської ради № 5 від 06 березня 2018 року «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості)», а саме відповідно до п.5.2 вказаного рішення про встановлення ОСОБА_2 меж земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства за рахунок земель комунальної власності та відповідно до п.5.3 передачу їх безоплатно у власність йому на території Вахновецької сільської ради, в с. Губарів Новоушицького району Хмельницької області площами 0,5283 га та 0,4091 га для ведення особистого селянського господарства за рахунок земель комунальної власності, чим скоїв адміністративне правопорушення повязане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а саме: вчинив дії , які виразилися у прийнятті рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

У судовому засіданні ОСОБА_2 вину визнав частково та пояснив, що є депутатом Вахновецької сільської ради Новоушицького району VII скликання і під час голосування жодних форм конфлікту інтересів у нього не було, оскільки «ЗА» проголосувала абсолютна більшість депутатів. Як депутат не впливає і не контролює роботу членів виконавчого комітету, а також останні не підконтрольні депутатам. Під час голосування всі депутати знали, що в списку є він і необхідності повідомляти про це не було. Всі знали, що він депутат .

У судовому засіданні прокурор Рибіцький О.І. підтримав протокол про адміністративні правопорушення, вважав, що в діях ОСОБА_2 є склад правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУПАП і просив обрати покарання у виді штрафу .

Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності , прокурора, дослідивши матеріали справ про адміністративні правопорушення, суд дійшов висновку про таке.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Структура складу адміністративного правопорушення містить: об'єкт правопорушення - суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення; об'єктивну сторону - конкретні дії, що виразилися в порушені встановлених правил; суб'єкт правопорушення - конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку; суб'єктивну сторону складу - ставлення особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу чи необережності. Всі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення.

Згідно із ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Між тим, доказами в справі про адміністративне правопорушення, у відповідності до положень ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються собою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Згідно із частиною 1 статті 172-7 КУпАП відповідальність за вказане адміністративне корупційне правопорушення настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а частина 2 статті 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за адміністративне корупційне правопорушення у разі вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Судом при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.172-7 ч.1 та ч.2 КУпАП відносно ОСОБА_2 встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення №107/108 від 21.03.2019 року складено уповноваженою особою оперуповноваженим управління захисту економіки в Хмельницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_3 в спосіб та в межах повноважень, визначених законом.

Відповідно до протоколу №8 від 28.10.2015 року засідання Вахновецької сільської ради Новоушицького району «Про визнання обраними депутатами сільської ради по одномандатних виборчих округах» ОСОБА_2 обрано депутатом Вахновецької сільської ради Новоушицького району Хмельницької області VII скликання та визнано його повноваження, як депутата.

Відповідно до пп. «б», п.1 ч.1 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції» ОСОБА_2 є субєктом відповідальним за корупційні правопорушення.

Згідно протоколу девятої сесії VII скликання Вахновецької сільської ради Новоушицького району Хмельницької області від 06.03.2018 року та результатів поіменного голосування девятої сесії VII скликання Вахновецької сільської ради Новоушицького району Хмельницької області ОСОБА_2 взяв участь у голосуванні і проголосував «ЗА» рішення Вахновецької сільської ради Новоушицького району Хмельницької області девятої позачергової сесії, при винесенні на розгляд питання «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості)» ОСОБА_2

Беручи до уваги диспозиції ст.172-7 КУпАП та п.2 примітки до цієї статті, можна констатувати, що порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати:

- у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч.1 ст.172-7 КУпАП);

- у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на обєктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч.2 ст.172-7 КУпАП).

Таким чином, обов'язковою ознакою складу вищезазначених адміністративних правопорушень є наявність реального конфлікту інтересів, під яким згідно ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції» належить розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції», дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об'єктивний вираз, а також часовий взаємозв'язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об'єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов'язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення.

Приймаючи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, можна констатувати, що голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом. Те саме стосується й осіб, які здійснюють представницькі повноваження.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що рішення на сесії приймалось колегіально, приймалося відкрито, всі депутати знали, що голосують за рішення «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості)» ОСОБА_2, воно не суперечить представницьким повноваженням депутата сільської ради, голосування ОСОБА_2 не вплинуло на обєктивність та неупередженість прийнятого рішення колегіальним органом, а тому суд вважає, що у ОСОБА_2 не було необхідності відкриття інформації та публічного оголошення про наявність конфлікту інтересів на сесії Вахновецької сільської ради Новоушицького району Хмельницької області.

Вказані доводи ОСОБА_2, прокурором не спростовані.

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_2 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративних правопорушень.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.1, 7, 9, 36, ч.1 та ч.2 ст.172-7, 245, 247, 280, 284, 285, 294 КУпАП, --

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2 закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 , ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Дунаєвецький районний суд Хмельницької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя:/підпис/

Згідно з оригіналом:

Суддя Дунаєвецького районного суду В. М. Артемчук