ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 579/94/19
провадження № 3/753/1845/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" квітня 2019 р. м. Київ

Суддя Дарницького районного суду м. Києва О.В. Домарєв, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1, ІПН: НОМЕР_1,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

14.01.2019 року приблизно о 05 год. 10 хв. на вул. Рожкова в м. Кролевець Сумської області ОСОБА_2 рухався на автомобілі «Skoda» д.н.з. НОМЕР_2 з ознаками алкогольного сп'яніння, а саме: різкий запах алкоголю з порожнини рота. Від проходження огляду у встановленому порядку на стан сп'яніння ОСОБА_2 відмовився в присутності двох свідків.

ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, проте надіслав електронне повідомлення про перебування за межами м. Києва та необізнаність про дату судового засідання. Клопотань з проханням відкласти розгляд справи від ОСОБА_2 не надходило.

Крім того, від захисника Безкоровайної Ю.М. надійшла низка клопотань про витребування доказів, а саме: про виклик та допит в судовому засіданні свідків, а також клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку із перебуванням в іншому судовому засіданні в Соснівському районному суді м. Черкаси.

Розглянувши зміст повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також клопотання захисника про відкладення розгляду справи, суд приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотань про витребування доказів та відкладення розгляду справи з наступних підстав.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини - в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»). В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Зі змісту електронного повідомлення ОСОБА_2вбачається, що останній не був обізнаний про день, час та місце розгляду справи, у зв'язку із відсутністю інформації про судове засідання на сайті Дарницкого районного суду м. Києва, однак перевіркою веб-ресурсу встановлено наявність інформації про день, час та місце розгляду справи відносно ОСОБА_2 на 08.04.2019 р., яка була своєчасно надіслана шляхом створення відповідного технологічного документу. Крім того, суд не може визнати поважною причиною неприбуття у судове засіданні перебування ОСОБА_2 за межами м. Києва, оскільки ОСОБА_2 не навів відомостей про те, що перебування за межами м. Києва обумовлено поважними причинами.

Що стосується клопотання захисника про відкладення судового засідання, суд враховує, що в судовому засіданні, яке відбулось 01.04.2019 р. із захисником Безкоровайною Ю.М. було узгоджено дату наступного судового засіданні на 08.04.2019 р., однак із доданої до клопотання про відкладення судового засідання копії судової повістки про призначення судового засідання в Соснівському районному суді м. Черкаси вбачається, що ця повістка була складена 05.04.2019 р., тобто після проведення судового засідання в Дарницькому районному суді м. Києва та відповідно суду не надавалась.

Крім того, суд враховує, що судом вже неодноразово були задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи, а тому з урахуванням вищевикладених обставин розцінює чергові клопотання як такі, що спрямовані на затягування розгляду справи.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП - неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не перешкоджає розгляду справи за суттю у його відсутність. Враховуючи відсутність відомостей про поважність причин неприбуття ОСОБА_2 в судове засідання, а також необґрунтованість клопотання захисника про відкладення розгляду справи, а також ураховуючи скорочений строк, протягом якого на особу може бути накладене адміністративне стягнення, суд розглянув справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних доказів, які вважає достатніми для прийняття рішення у справі.

Також, з урахуванням наявності оптичного диску із відеозаписами з нагрудних камер інспекторів поліції, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання захисника про виклик та допит в судовому засіданні інспекторів патрульної поліції та свідків, які мешкають в межах Сумської області України, оскільки великий обсяг відеозаписів, які містяться на компакт-диску дозволяє суду встановити всі обставини зупинення та оформлення адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_2 без необхідності безпосереднього допиту в судовому засіданні представників поліції, свідків, пояснення яких зафіксовані на відеозаписах.

Згідно з положеннями ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

А відповідно до положень ст.252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення БД №387615 від 14.01.2019 року /а.с.2/, письмові пояснення свідків, в присутності яких водій відмовився від проходження огляду на стан сп'яніння /а.с.3,4/, відеозапис з нагрудних камер поліцейських /а.с.10/, оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог п. 2.5 Правил дорожнього руху України - водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» від 23 грудня 2005 року № 14 судам слід ураховувати, що стан сп'яніння встановлюють шляхом огляду правопорушника. Якщо водій ухилявся від огляду, то відповідні його дії та ознаки сп'яніння необхідно зафіксувати в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному у присутності двох свідків, що є підставою для притягнення порушника до адміністративної відповідальності.

У судовому засіданні об'єктивно встановлено, що ОСОБА_2, керуючи транспортним засобом з ознаками алкогольного сп'яніння, відмовився пройти у встановленому порядку зазначений медичний огляд всупереч вимогам п. 2.5 ПДР України. Зазначена обставина також зафіксована на відеозаписі, де на вимогу працівників поліції пройти огляд на стан сп'яніння на місці зупинки транспортного засобу або в медичному закладі, ОСОБА_2 відмовився від проходження цього огляду в присутності свідків. При цьому, водію було повідомлено про наявність у нього ознак алкогольного сп'яніння, зокрема різкий запах алкоголю з порожнини рота, яка зазначена в протоколі. Твердження водія ОСОБА_2 про неправомірність зупинки транспортного засобу та перебування патрульного автомобіля на проїзній частині без розпізнавальних знаків, які водій висловлював на відеозаписі, не заслуговують на увагу, оскільки до цього часу ОСОБА_2 не звертався у встановленому законом порядку зі скаргами на дії поліцейських, а тому твердження водія про безпідставність його зупинення не підтверджені належними доказами.

Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє суду зробити висновок про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП, та про необхідність накладення на особу, винну у вчиненні адміністративного правопорушення, адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 600 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Крім того, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» - у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 384 грн. 20 коп., який також підлягає стягненню з правопорушника на користь держави.

Керуючись ст. ст. 130 ч.1,251,252, 268,283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_2 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 600 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 10200 (десять тисяч двісті) гривень на користь держави з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 384 грн. 20 коп. на користь держави.

Роз'яснити, що у разі несплати правопорушником штрафу протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ст. 308 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя О.В. Домарєв