Справа № 404/1747/19
Номер провадження 3/404/556/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2019 року м. Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Загреба Ірина Віталіївна, розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, пенсіонера, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер ПП НОМЕР_1,

- за скоєння правопорушення, передбаченого ст.130 ч.1 КУпАП,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1, 05.03.2019 р. о 16-42 год., керуючи з ознаками алкогольного сп`яніння транспортним засобом автомобілем НОМЕР_2 по вул.Андріївська у м. Кропивницький, у порушення п.2.5 ПДР України, відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан сп`яніння.

ОСОБА_1, якому направлялася повістка про виклик до суду за адресою місця проживання зазначеною у протоколі, до суду не зявився.

Частинною 1 ст.268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч.10 ст.6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Відповідно до ч.17 ст.6 цього Закону особи, які не проживають за адресою, що зареєстрована як місце їх проживання, більше одного місяця і які, зокрема, беруть участь у судовому процесі в будь-якій якості, зобовязані письмово повідомити орган реєстрації про своє місце перебування.

Згідно довідки УДМС України в Кіровоградській області ОСОБА_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.

З наведеної відповіді вбачається, що наведена у протоколі адреса, і є фактичним місцем проживання ОСОБА_1 оскільки у разі проживання за іншою адресою протягом більше одного місяця останній відповідно до вимог ч.17 ст.6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» мав письмово повідомити орган реєстрації.

На номер мобільного телефону ОСОБА_1, який зазначений в заявці про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою SMS повідомлення, надсилалось SMS-повідомлення з повісткою про виклик до суду у справі про адміністративне правопорушення особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, яке ОСОБА_1 доставлено о 12.17 год. 27.03.2019 року.

При цьому, 25.03.2019 року від гр.ОСОБА_1 надійшла письмова заява про відкладення розгляду справи, у звязку із загостренням хвороби. Наведені підстави відкладення розгляду справи вважала поважними, а тому розгляд справи було відкладено на 02.04.2019 року об 09.00 год.

Оскільки, 01.04.2019 року від ОСОБА_1 знову надійшла заява про відкладення розгляду справи за хворобою, однак остання не містить підстав поважності причин неявки в судове засідання та посилань на докази, які це підтверджують.

З урахуванням наведеного, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Суддею відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов'язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов'язки сторін, також зобов'язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов'язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року, згідно з яким «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження». Вказаним рішенням встановлено порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справах цивільної юрисдикції, а тому таке рішення не може за аналогією бути застосовано у кримінальних справах, оскільки відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Вина ОСОБА_1 підтверджується відеозаписом (а.с.6) та письмовими матеріалами справи: протоколом про адміністративне правопорушення (а.с.1), поясненнями свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3, згідно з якими вони 05.03.2019 року були запрошені працівниками поліції в якості свідків при складенні працівниками поліції протоколу про адміністративне правопорушення за ст.130 ч.1 КУпАП відносно громадянина ОСОБА_1 Даний громадянин в їх присутності відмовився пройти огляд на визначення стану алкогольного спяніння у визначеному законом порядку на місці зупинки транспортного засобу та у закладі охорони здоров'я також відмовився.

Водночас, з наявного відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 у встановленому порядку інспекторами управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП було запропоновано в присутності двох свідків проведення огляду на стан алкогольного спяніння на місці та в спеціалізованій медичній установі, під час проведення якого ОСОБА_1 відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан сп`яніння.

Наведені докази узгоджуються між собою, є належними та допустимими, підстави ставити під сумнів їх достовірність відсутні, а тому в своїй сукупності підтверджують обставини, встановлені в суді.

При цьому, будь-які дані, які б спростовували чи ставили під сумнів досліджені докази, відсутні і не встановлені.

При визначенні виду і розміру стягнення враховую характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини.

Зважаючи на обставини вчиненого правопорушення, письмові матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки складу правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан сп`яніння, і він підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу з позбавленням права керування транспортними засобами.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, як з особи, на яку накладено стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.130 ч.1, 283-284 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним за ст.130 ч.1 КУпАП, і накласти на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 600 (шестисот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 10200 гривень з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік.

Стягнути з ОСОБА_1 у дохід держави судовий збір в сумі 384 грн. 20 коп.

Розяснити порушникові, що відповідно до ст.307 ч.1, ст.308 КУпАП штраф має бути сплачений ним не пізніш як через пятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ст.307 ч.1 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Кіровського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_4