ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/819/18/19 Суддя апеляційного суду - Склярська І.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2019 року м. Херсон

Суддя Херсонського апеляційного суду Склярська І.В., за участю: особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 29 листопада 2018 року, щодо

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина Молдови, фізичної особи -підприємця, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 проживаючого за адресою: АДРЕСА_1,

визнаного винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП,

встановила

При обставинах, зазначених в постанові суду першої інстанції, ОСОБА_2 11.09.2018 року близько 10.40 години, за адресою: АДРЕСА_3, здійснював підприємницьку діяльність, а саме торгівлю свининою без експертного висновку та експлуатаційного дозволу на виробництво та/або зберігання харчових продуктів тваринного походження, тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст.164 ч.1 КУпАП.

Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 11 вересня 2018 року визнати ОСОБА_2 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 164 ч.1 КУпАП, притягнуто ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 17000 грн без конфіскації виготовленої продукції, знарядь виробництва, сировини, грошей, одержаних внаслідок вчинення цього адміністративного правопорушення. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 352,40 грн.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою особа, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 просить скасувати постанову суду першої інстанції та провадження у справі закрити.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги зазначає, що:

1)працівники патрульної поліції з використанням власної електронної бази, без повідомлення особи яка притягується адміністративної відповідальності склали протокол про вчинення ним адміністративного правопорушення за ч.1 ст.164 КУпАП, який фактично є єдиним доказом вчинення правопорушення, оскільки матеріали справи ніяких інших доказів не містять;

2)складений протокол не відповідає вимогам ч.1 ст.256 КУпАП, а саме протокол не містить посилання на відповідний нормативний акт, тобто Закон України із зазначенням конкретної статті, яка вважається порушеною;

3)при складанні протоколу не було доведено саме здійснення підприємницької діяльності і ОСОБА_2 11.09.2018 року з реалізації продуктів з метою отримання прибутку та систематичності такої діяльності

В суді апеляційної інстанції адвокат Петренко Н.О., ОСОБА_2 підтримали доводи апеляційної скарги, просили її задовольнити. При цьому адвокат зазначила, що відсутність відповідних дозволів, на що послався суд першої інстанції має другорядне значення для скасування оскаржуваної постанови, а основною підставою для скасування рішення суду першої інстанції є неправильність складання протоколу в тому числі без присутності ОСОБА_2, а отже дії працівників, які складали протокол є неправомірними.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення адвоката, ОСОБА_2, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, суд дійшов до такого висновку.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 є фізична особа-підприємець /а.с15/.

Відповідно до договору №22/81МП оренди торгівельного місця від 01.01.2018 року ОСОБА_2 надано у тимчасове користування для провадження торговельної діяльності торгівельне місце №81, що розташоване на території ринкового містечка за адресою: м. Херсон, вул. Миру, парна сторона від вул. Кримська до вул.40 років Жовтня /а.с.21-22/.

З протоколу про адміністративне правопорушення АРМОР3051 від 11.09.2018 року вбачається, що « 11.09.2018 року близько 10.40 години ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 здійснював підприємницьку діяльність, а саме свининою без державної реєстрації як фізичної особи - підприємця та без експертного висновку Держпродспоживслужби та експлуатаційного дозволу на виробництво та/або зберігання харчових продуктів тваринного походження, чим вчинив порушення, передбачене ч.1 ст.164 КУпАП». Від підпису особа, яка притягується до адміністративної відповідальності відмовився в присутності понятих /а.с.5/.

В статті 1 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» визначено, що експлуатаційний дозвіл - документ дозвільного характеру, що видається територіальним органом компетентного органу операторові ринку за результатами інспектування його потужності та посвідчує право оператора ринку здійснювати визначену цим Законом діяльність з виробництва та/або зберігання харчових продуктів тваринного походження. Оператор ринку харчових продуктів (далі - оператор ринку) - суб'єкт господарювання, який провадить діяльність з метою або без мети отримання прибутку та в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво, виробництво, реалізація та/або обіг харчових продуктів та/або інших об'єктів санітарних заходів (крім матеріалів, що контактують з харчовими продуктами), і який відповідає за виконання вимог цього Закону та законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. До операторів ринку належать фізичні особи, якщо вони провадять діяльність з метою або без мети отримання прибутку та займаються виробництвом та/або обігом харчових продуктів або інших об'єктів санітарних заходів.

Відповідно до ст.23 вищезазначеного Закону експлуатаційний дозвіл отримують оператори ринку, що провадять діяльність, пов'язану з виробництвом та/або зберіганням харчових продуктів тваринного походження.

В правилах торгівлі на ринках, затверджених Наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Державного комітету стандартизації, метрології та сертифікації України 26.02.02 N 57/188/84/105 визначено, що продаж продовольчих товарів на ринках здійснюється з додержанням Ветеринарно-санітарних правил для ринків ( z0314-96 ),

Правил продажу продовольчих товарів ( z0009-95 ), Правил роботи

дрібно-роздрібної торговельної мережі ( z0372-96 ), інших

нормативно-правових актів, які регулюють торговельну діяльність та

захист прав споживачів. Відповідно Продавець повинен мати при собі: документи про сплату ринкового збору та послуг ринку; належним чином оформлену особисту

медичну книжку в разі продажу продовольчих товарів (для суб'єктів

підприємницької діяльності); копії документів, що підтверджують

якість та безпеку продукції та товарів; висновок

лабораторії ветеринарно-санітарної експертизи на ринку в разі

продажу продуктів тваринного і рослинного походження.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

З аналізу ст.ст. 251, 252 КУпАП слідує, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту.

Виходячи з норми ч.1 ст.164 КУпАП підставою для адміністративної відповідальності є провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб'єкта господарювання або без одержання ліцензії на провадження певного виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, чи здійснення таких видів господарської діяльності з порушенням умов ліцензування, а так само без одержання дозволу, іншого документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Ані в суді першої інстанції, ані в суді апеляційної інстанції ОСОБА_2 не спростоване те, що він як фізична-особа підприємець 11.09.2018 року здійснював продаж м'яса на ринку без експертного висновку та експлуатаційного дозволу.

Отже, в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП.

Доводи апелянта щодо того, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, а саме щодо відсутності в протоколі про адміністративне правопорушення посилання на відповідний нормативний акт, тобто Закон України із зазначенням конкретної статті підлягають відхиленню, оскільки ч.1 ст.256 КУпАП передбачено що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається нормативний акт, який передбачає відповідність за дане правопорушення.

Доводи апеляційної скарги про складання протоколу за відсутності ОСОБА_2 спростовуються показами свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6, допитаних судом першої інстанції.

З матеріалів справи вбачається, що при розгляді справи суд першої інстанції дотримався принципу доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», «поза розумним сумнівом».

Зазначене вище свідчить проте те, що суд першої інстанції всебічно, повно і об'єктивно дослідив всі обставини справи в їх сукупності.

При апеляційному перегляді не встановлено порушень судом першої інстанції ст. ст.279,280 КУпАП, докази перевірені на їх допустимість, належність та достатність відповідно до ст. 252 КУпАП, а всі обставини, що мають значення для вирішення справи, суд з наведенням відповідних мотивів встановив та правильно кваліфікував вчинене правопорушення.

Неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права, які б були підставою для скасування постанови судді, апеляційним переглядом не встановлено.

Таким чином, вважаю необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову судді першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

постановила

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 29 листопада 2018 року - залишити без задоволення.

Постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 29 листопада 2018 року, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Херсонського

апеляційного суду підпис І.В.Склярська

Згідно з оригіналом

Суддя І.В.Склярська