КИЇВСЬКИЙ AПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2019 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Ігнатов Р.М., за участі:

секретаря судового засідання ? Бендюжик Ю.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві клопотання ОСОБА_1 , заявлене в межах апеляційної скарги на постанову Печерського районного суду міста Києва від 23.01.2019, про поновлення строку на апеляційне оскарження, -

В С Т А Н О В И В

Постановою Печерського районного суду міста Києва від 23.01.2019 провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрито за закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, особа, яка притягається до відповідальності ? ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження.

В обґрунтування заявленого клопотання про поновлення строку на подачу апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що оскаржувана наразі постанова була виявлена ним 21.02.2019 в ЄРСР, копія не надходила.

В судове засідання ОСОБА_1 та представник податкового органу не з?явились. Про дату, час та місце судового засідання повідомлялись судом неодноразово у належний спосіб, що підтверджується зворотніми повідомленнями про вручення судових повісток, які повернулись до суду. З огляду на зазначене суд вважає за можливе здійснювати розгляд питання про строку на апеляційне оскарження існуючим складом.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали справи в межах, які стосуються питання щодо поновлення строку на звернення з апеляційними вимогами, суд приходить до висновку про залишення без задоволення вимог поданого клопотання, зважаючи на наступне.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

В своїх рішеннях ЄСПЛ вказує, що національний суд має право поновити строк на оскарження рішення суду нижчої інстанції, якщо апелянт у відповідному клопотанні наведе причину пропуску цього строку, і суд визнає цю причину поважною. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження(п. 27 від 26.04.2007 у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14.10.2003). При визначеності наявності поважності причин пропуску, національний суд насамперед має виходити із наявності об`єктивних причин, які унеможливлювали особу вчасно подати апеляційну скаргу, або вчасно вжити заходів до оскарження судового рішення.

Так, відповідно до вимог національного закону (ч.2 ст.294 КУпАП), постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Дана норма визначає строк, з якого починає обраховуватись строк на апеляційне оскарження ? день винесення постанови.

Матеріалами справи встановлено, що 23.01.2019 Печерським районним судом міста Києва винесено постанову про закриття провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Зі змісту мотивувальної частини постанови вбачається, що ОСОБА_1 в судове засідання не з?явився, направив на адресу суду пояснення, в яких просив провадження закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, а також просив проводити розгляд справи за його відсутності (а.с. 225-226). ечерським районноXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX

ОСОБА_1 судом першої інстанції був повідомлений належним чином про судовий розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо нього, про що свідчать зворотні повідомлення про вручення ОСОБА_1 судових повісток на судові засідання від 09.11.2018 та 23.01.2019 (а.с. 14, 224).

Крім того, про обізнаність ОСОБА_1 щодо розгляду даної справи судом також свідчить і зміст його письмових пояснень, які ним були направлені на адресу Печерського районного суду міста Києва, в яких він просив проводити слухання справи у його відсутність (а.с. 15-27).

Отже враховуючи, що положення ч.2 ст.294 КУпАП чітко регламентують, що десятиденний термін на подачу апеляційної скарги починає обраховуватись з дня винесення постанови, а в даному випадку постанову судом винесено 23.01.2019, то останнім днем на подачу апеляційної скарги на це судове рішення з урахуванням вихідних днів є 04.02.2019.

Однак, у встановлений законом десятиденний строк на подачу апеляційної скарги ОСОБА_1 , якому було достеменно відомо про здійснюване судом щодо нього провадження, результатом розгляду не цікавився і в межах строку на апеляційне оскарження апеляційної скарги не подав.

Натомість апеляційну скаргу ОСОБА_1 подав лише 23.02.2019, про що свідчить штампова відмітка поштового відділення на конверті, в якому було направлено апеляційну скаргу (а.с. 242), тобто після спливу строку на оскарження постанови.

При цьому, хоча і ОСОБА_1 ставить в апеляційній скарзі питання щодо поновлення йому строку на звернення з апеляційними вимогами, однак жодних доказів на підтвердження існування обставин, які були чи об?єктивно є непереборними, і які не залежали від волевиявлення ОСОБА_1 , чи які перешкоджали чи створювали труднощі, або унеможливлювали своєчасно, тобто в період з 24.01.2019 по 04.02.2019 подати йому апеляційну скаргу, або якимось іншим способом заявити про свою незгоду з винесеним судом рішенням, ОСОБА_1 не вказує.

Відтак, оскільки ОСОБА_1 знав про здійснюване щодо нього судом провадження, приймати участь в ньому особисто не бажав, результатом розгляду не цікавився і протягом встановленого законом строку на апеляційне оскарження постанову не оскаржив в апеляційному порядку та не вжив жодних заходів, які хоча б свідчили про його намір реалізувати гарантоване йому право на оскарження постанови суду першої інстанції, при цьому ані в апеляційній скарзі, ані під час судового розгляду апеляційним судом поважних причин, які б позбавляли його можливості вчасно подати апеляційну скаргу суду не повідомив, ? то приходжу до висновку про відсутність підстав для поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин, оскільки апеляційну скаргу ОСОБА_1 подано після закінчення встановленого законом строку на апеляційне оскарження, а в поданому клопотанні апелянтом не наведено доводів на підтвердження поважності причин пропуску такого строку, то така апеляційна скарга підлягає поверненню за правилами ч.2 ст.294 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ

Клопотання ОСОБА_1 , заявлене в межах апеляційної скарги на постанову Печерського районного суду міста Києва від 23.01.2019, про поновлення строку на апеляційне оскарження ? залишити без задоволення, повернувши апеляційну скаргу особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Р.М. Ігнатов

Справа №757/33489/18-п

Апеляційне провадження № 33/824/1778/2019

Категорія: ст.163-1 КУпАП

Суддя у першій інстанції - Білоцерківець О.А.

Суддя в апеляційній інстанції - Ігнатов Р.М.