П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«19» грудня 2019року м. Львів

Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Глинська Д.Б., розглянувши матеріали, які надійшли з Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, українця, громадянина України, непрацюючого, інваліда ІІІ групи загального захворювання, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

03 грудня 2019 року о 01.00 год. гр. ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 стукав у двері квартири АДРЕСА_3 , голосно кричав, ображав нецензурною лайкою, погрожував мешканці квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_2 фізичною розправою, на зауваження не реагував, вчинивши такими діями дрібне хуліганство, чим скоїв правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП України.

При розгляді матеріалів в суді гр. ОСОБА_1 свою винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не визнав. Додатково пояснив, що 03 грудня 2019 року о 01.00 год. він стукав у двері квартири АДРЕСА_3 , де проживає його племінниця ОСОБА_2 , кликав маму, оскільки вона була в цій квартирі, трошки був випивший. Він нікого не ображав нецензурними словами, не погрожував фізичною розправою.

Незважаючи на невизнання ОСОБА_1 своєї вини, вчинення ним адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП стверджується належними та допустимими доказами у відповідності до ст.251 КУпАП, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення від 16 грудня 2019 року серії АПР18 № 524371;

- письмовою заявою потерпілої ОСОБА_2 ;

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідний орган чи посадова особа зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 279 КУпАП ці обставини встановлюються в ході дослідження доказів під час розгляду справи.

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, а також іншими документами.

Положеннями ст. 173 цього Кодексу передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в діях особи юридичного складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Коментар до Кодексу про адміністративні правопорушення дає роз`яснення, що найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Невизнання правопорушником вини є голослівним, спростовується вищенаведеним, а відтак не приймається до уваги та розцінюється як спосіб уникнення адміністративної відповідальності за вчинене.

Враховуючи особу правопорушника та обставини справи, вважаю, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

У відповідності до вимог п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи стягується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 40-1, 245, 251, 279, 280, 283, 284 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян 51 грн. (п`ятдесят одну гривню) в доход держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в доход держави у розмірі 384,20 грн. (триста вісімдесят чотири гривні двадцять копійок).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Львова протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Д. Б. Глинська