пр. № 3/759/5830/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2019 року суддя Святошинського районного суду міста Києва Степанова Сніжана Володимирівна, розглянувши матеріали, які надійшли зі Святошинського Управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, яка не працює, одружена, має на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

16.07.2019 року, приблизно о 20:00 годин, ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , вчинила сімейне насильство відносно ОСОБА_2 , а саме ображала нецензурною лайкою, в результаті чого могло бути завдано шкоду психічному здоров`ю потерпілої.

ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснила, що з ОСОБА_2 взагалі не спілкується, та 16.07.2019 року ніякого конфлікту між ними не було. Також зазначила, що дітей сама не залишає, хоча не працює, однак по суботах шукає підробітку, та в цей час за дітьми приглядає її знайома ОСОБА_3 . Крім цього надала до суду письмові пояснення, в яких виклала обставини взаємовідносин між нею та потерпілою ОСОБА_2 , в яких викладені обставини наявного між останніми тривалого побутового конфлікту.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Святненко А.П. у судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_1 заперечує свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення. Вважала, що протокол про адміністративне правопорушення є протиправним та підлягає скасуванню з огляду на те, що ОСОБА_1 не була ознайомлена зі змістом протоколу під час його складання, а за матеріалами справи була ознайомлена лише в суді безпосередньо перед першим судовим засіданням. Також зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення було складено 01.08.2019 року, в той час, як особу ОСОБА_1 було встановлено 17.07.2019 року, та в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено місце народження останньої. Також не доведено факту заподіяння шкоди психічному здоров`ю потерпілої, не зазначено її даних, даних понятих та свідків, до протоколу не додано заяви потерпілої, ОСОБА_1 належним чином не повідомлено поліцейським про час та місце розгляду справи. Також зазначає, що ОСОБА_1 не було роз`яснено її прав, з боку працівників поліції на неї здійснювався тиск. Згідно рапорту працівника поліції особу ОСОБА_1 було встановлено 17.07.2019 року, а протокол про адміністративне правопорушення було складено 01.08.2019 року, тобто після спливу встановленого законом строку в 24 години. Посилалась також на те, що ОСОБА_1 не є членом сім`ї ОСОБА_2 в розумінні Сімейного кодексу України, тому не може бути суб`єктом зазначеного правопорушення. Крім цього зазначила, що саме з боку потерпілої здійснюється психологічне насильство відносно ОСОБА_1 . У зв`язку із зазначеними недоліками, з урахуванням положень Кодексу адміністративного судочинства України, просила скасувати протокол про адміністративне правопорушення, а провадження у справі закрити. Також просила допитати в якості свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_3 .

Допитана в якості свідка ОСОБА_2 суду показала, що конфлікт відбувався 16.07.2019 року, приблизно о 20:00 годин. Так, ОСОБА_1 зранку залишила вдома двох своїх дітей, молодшу доньку, якій три роки, та старшого сина, якому десять років, донька при цьому була хвора, та її вирвало. Коли ОСОБА_1 в вечорі повернулась до дому разом з чоловіком, вона зробила їй зауваження з приводу того, що вона залишила дітей без нагляду, на що вона почала її ображати та виражатись нецензурною лайкою в її бік. Під час сварки вони вдвох перебували на кухні, чоловік ОСОБА_1 перебував у кімнаті, а її син працював за комп`ютером у своїй кімнаті, та вона не знає, чи чув хтось з них їх сварку. Наступного дня вона звернулась до поліції із заявою з приводу цих обставин, копію якої надала до суду. Зазначила, що з ОСОБА_1 у неї склались неприязні стосунки, які в тому числі обумовлені побутовими питаннями. Квартира, в якій склався конфлікт, належить на праві власності їй, її сину та брату у рівних долях. Просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_7 пояснив, що він є чоловіком ОСОБА_1 , з якою й нього гарні стосунки, та братом офіційно не працює, однак займається підробітками неофіційно, та ОСОБА_2 , з якою у нього не дуже гарні стосунки, до дому повертається в вечорі. 16 чи 17 липня, точної дати не пам`ятає, він повернувся до дому разом з дружиною, та весь час знаходився у своїй кімнаті, грався з дітьми, під час сварки присутній не був, конфлікту не чув. Судом було визнано недоцільним допит в якості свідка ОСОБА_3 , оскільки остання не була присутня під час подій, які є предметом розгляду в даній справі.

Суддя, вислухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, захисника, допитавши в якості свідків ОСОБА_7 та потерпілу ОСОБА_2 , дослідивши докази по справі, вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачається вина у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а саме вчинення домашнього насильства, тобто умисного вчинення дій психологічного характеру внаслідок чого могло бути завдано шкоду психічному здоров`ю потерпілого.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується наступними доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 134590 від 01.08.2019 року; рапортом ДОП Святошинського УП ГУ НП в місті Києві Федорів Ю.М. від 01.08.2019 року, яким доповнено фабулу адміністративного правопорушення; поясненнями ОСОБА_2 , яка була допитана в судовому засіданні в якості свідка.

Суддя не бере до уваги посилання захисника Святненко А.П. на той факт, що протокол про адміністративне правопорушення було складено у відсутність ОСОБА_1 , останню не було повідомлено про час та місце розгляду справи, не було роз`яснено процесуальні права та не було ознайомлено зі змістом протоколу, оскільки такі пояснення спростовуються матеріалами справи. Так, в протоколі про адміністративне правопорушення маються підписи ОСОБА_1 про отримання ОСОБА_1 копії протоколу, роз`яснення їй процесуальних прав та повідомлення про розгляд справи Святошинським районним судом. Крім цього ОСОБА_1 в суді були надані матеріали справи для ознайомлення, з якими вона ознайомилась у повному обсязі, про що свідчий її підпис на заяви про ознайомлення, та за її клопотанням розгляд справи було відкладено.

Крім цього, відомості про особу ОСОБА_1 , особу потерпілої та її пояснення були встановлено в судовому засіданні, тобто обставини, на які посилається захисник, були усунуті в ході судового розгляду справи.

Суддя також не бере до уваги посилання захисника на той факт, що протокол про адміністративне правопорушення було складено лише 01.08.2019 року, тобто через 13 днів після конфлікту, та після спливу встановленого законом строку в 24 години, оскільки потерпіла звернулась із заявою особисто до відділку поліції, а не викликала поліцію в день подій, та протокол про адміністративне правопорушення складається за участі особи, в присутності якої він і був складений.

Суддя також не бере до уваги посилання захисника на той факт, що на ОСОБА_1 з боку працівників поліції вчинявся тиск, оскільки такі обставини нічим не підтверджені, до протоколу про адміністративне правопорушення додано письмові пояснення ОСОБА_1 , які написані нею власноруч.

Щодо пояснень ОСОБА_1 та захисника Святненко А.П. в тій частині, що саме потерпіла ОСОБА_2 вчиняє психологічне насильство відносно ОСОБА_1 , суддя зазначає, що відповідно до ст. 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, та дії ОСОБА_2 підлягають окремому дослідженню та оцінці.

Щодо посилання захисника на той факт, що в матеріалах справи відсутні підтвердження заподіяння шкоди психічному здоров`ю та заяви потерпілої, то потерпіла в судовому засіданні надала суду копію такої заяви, крім цього диспозиція ст. 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дій, в результаті яких могло бути завдано шкоду психічному здоров`ю, тобто не є обов`язковим встановлення факту заподіяння такої шкоди.

Суддя також не бере до уваги посилання захисника на той факт, що ОСОБА_1 не є членом сім`ї ОСОБА_2 в розумінні Сімейного кодексу України, оскільки згідно п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Тобто законом встановлено розширений перелік осіб, порівняно із Сімейним кодексом України та передбачено, що домашнє насильство може вчинятися не тільки в сім`ї, але й в межах місця проживання.

Крім того процедура розгляду справи про адміністративне правопорушення встановлена главою 22 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тому посилання захисника на норми Кодексу адміністративного судочинства України як на підстави заперечень є недоречними.

Суддя також зазначає, що згідно пояснень ОСОБА_1 , вона по суботах займається підробітком, та в цей час за дітьми стежить її знайома, разом з цим ОСОБА_7 пояснив, що в день конфлікту повернувся в вечорі до дому разом з ОСОБА_1 , та з огляду на те, що 16.07.2019 року є вівторком, що підтверджує пояснення ОСОБА_2 в тій частині, що малолітні діти ОСОБА_1 перебували вдома самі.

Також суддя зазначає, що складання протоколу про адміністративне правопорушення є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень, та нормами законодавства не передбачено його скасування.

Відповідно до ст. 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, суддя вважає, що вина ОСОБА_1 доведена в повному обсязі, та її дії правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

У фабулі адміністративного правопорушення, яка викладена у протоколі, зазначено дату вчинення адміністративного правопорушення як 17.07.2019 року, однак у судовому засіданні було встановлено, що датою вчинення адміністративного правопорушення є 16.07.2019 року, приблизно о 20:00 годин. Крім цього в протоколі про адміністративне правопорушення не конкретизовано дії ОСОБА_1 , проте в матеріалах справи міститься рапорт ДОП Святошинського УП ГУ НП в місті Києві Федорів Ю.М. від 01.08.2019 року, яким такі дії конкретизовані, та вказані відомості підтвердила потерпіла в судовому засіданні. Оскільки нормативними документами не передбачено внесення змін до протоколу, а викладення обставин адміністративного правопорушення у постанові є правом суду, яке не впливає на кваліфікацію дій правопорушника, тобто не порушує його права, суд виклав фабулу адміністративного правопорушення в обсязі, який є повним та об`єктивним.

При накладенні адміністративного стягнення на ОСОБА_1 суд враховує характер вчиненого нею правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а саме те, що ОСОБА_1 є особою молодого віку, одружена, має на утриманні двох малолітніх дітей, не працює, у зв`язку з чим до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 170 грн.

Керуючись ст. 33, 40-1, ч. 1 ст. 173-2, ст.ст. 251, 252, 283, п. 1 ч. 1 ст. 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 170 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, захисником або потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд міста Києва.

Постанова про накладення адміністративного стягнення може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Суддя С.В. Степанова