Справа № 362/4340/19
Провадження № 3/362/1450/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" серпня 2019 р. Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М., розглянувши матеріали справи що надійшли від Національного агентства з питань запобігання корупції про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки та мешканки АДРЕСА_1 , працюючої головним державним ревізором-інспектором відділу погашення боргу Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області, за частиною 1 статті 172-7 та частиною 2 статті 172- 7 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ,займаючи посаду головного державного ревізора - інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Васильківського управління ГУ ДФС у Київській області, як суб`єкт, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), 10.11.2018 р., перебуваючи у приміщенні Васильківського управління ГУ ДФС у Київській області за адресою: вул. Декабристів, 45, м. Васильків, Київська обл., не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та не повідомила свого безпосереднього керівникапро наявність у неї реального конфлікту інтересів, пов`язаного з проведенням камеральної перевірки декларації платника єдиного податку третьої групи, за І півріччя 2018 р. ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М» (), співзасновником, директором та бухгалтером якої є ОСОБА_2 (близька особа - чоловік), чим порушила вимоги, встановлені пунктами 1 та 2 частини першої статті 28 Закону.

Крім того, займаючи посаду головного державного ревізора - інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Васильківського управління ГУ ДФС у Київській області, як суб`єкт, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), 10.11.2018 р., перебуваючи у приміщенні Васильківського управління ГУ ДФС у Київській області за адресою: вул. Декабристів, 45, м. Васильків, Київська обл., вчинила дії в умовах конфлікту інтересів, а саме: провела камеральну перевірку декларації платника єдиного податку третьої групи за І півріччя 2018 року ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М» (), співзасновником, директором та бухгалтером якої є ОСОБА_2 (близька особа - чоловік), чим порушила вимоги, встановлені пунктом 3 частини першої статті 28 Закону.

Даючи пояснення в суді, ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнала, пояснивши, щовона ніколи не приховувала і в деклараціях постійно вказувала, що її чоловік є співзасновником, директором та бухгалтером ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М». Що стосується камеральної перевірки, то в зв`язку з великою завантаженістю і малою кількістю працівників, перевірку довелося проводити їй. Працювала тоді до ночі, а тому перевірила декларацію чоловіка в суботу через неуважність і аж потім помітила, що перевірила фірму чоловіка, там була "нульова" декларація. За вчинене їй винесли догану та перевели працювати в інший відділ.

Представник особи, яка притягується до відповідальності, ОСОБА_3 - адвокат Широковський О.В., подав до суду письмові пояснення та пояснив, що декларація була "нульовою" і ОСОБА_1 вплинути ніяким чином не могла, реального конфлікту інтересів не було, декларацію було перевірено механічно. При цьому, посилаючись на те, що на день розгляду справи сплинув строк накладення адміністративного стягнення за вчинення даного правопорушення, просив закрити провадження у справі без встановлення вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В судовому засіданні прокурор Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Баталова В.Є. підтримала протоколи, просила суд визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, відповідальність за які передбачена ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП та, враховуючи її позитивну характеристику та перебування на її утриманні малолітньої дитини, накласти на останню мінімальні штрафи. При цьому пояснила, що в даному випадку є конфлікт інтересів як приватного так і службового характеру, а тому наявний склад адміністративних правопорушень. Однак строки накладення адміністративного стягнення не сплинули, оскільки матеріали збиралися, день виявлення правопорушення - це день складання адміністративного протоколу, а тому строк почався саме з моменту складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Вирішуючи питання щодо винуватості ОСОБА_1 , судом зазначається наступне.

Відповідно до наказу ГУ ДФС у Київській області від 18.09.2018 № 687-о «Про переведення працівників», у зв`язку зі зміною штатного розпису та організаційної структури ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного ревізора - інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Васильківського управління ГУ ДФС у Київській області (далі - Відділ).

Згідно з підпунктом «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону головний державний ревізор - інспектор Відділу є суб`єктом, на якого поширюються вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, визначені статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції».

ОСОБА_1 ознайомлена з вимогами Закону, про що свідчить пояснення від 04.02.2019 р., написане нею власноруч.

Також ОСОБА_1 ознайомлювалась та підписала 13.12.2017 р. Попередження про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю.

З огляду на повноваження Відділу, визначені Положенням про Відділ, затвердженим начальником ГУ ДФС у Київській області 07.11.2018 р., однією з його функцій є, зокрема, організація проведення камеральних перевірок юридичних осіб (підпункт 2.1.3 пункту 2,1 Положення).

Зазначеним повноваженням була наділена також ОСОБА_1 як головний державний ревізор - інспектор Відділу (абзац другий пункту 2.1 Посадової інструкції (за посадою).

Крім того, відповідно до згаданої Посадової інструкції одним із основних завдань ОСОБА_1 як головного державного ревізора - інспектора Відділу, є застосування штрафних (фінансових) санкцій за несвоєчасність подання звітності, встановленої законодавством, контроль за додержанням якого покладено на ДФС, та за результатами проведення перевірок платників податків, штрафних (фінансових) санкцій до платників єдиного внеску за порушення законодавства з єдиного внеску.

Встановлено, що близька особа головного державного ревізора - інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Васильківського управління ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_1 - чоловік ОСОБА_2 є співзасновником, директором та бухгалтером ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М» () і перебуває на податковому обліку, в Васильківському управлінні ГУ ДФС у Київській області.

За інформацією Головного управління ДФС у Київській області (лист від 06.02.2019 № 4203/9/10-36-25-00-18), ОСОБА_2 є співзасновником, директором та головним бухгалтером ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М» (), зареєстрованого виконавчим комітетом Васильківської міської ради 01.03.2006, р. на податковому обліку перебуває в Головному управлінні ДФС у Київській області, Васильківське управління, Васильківська державна податкова інспекція (м. Васильків) з 06.03.2006 р., основним видом діяльності є «Ремонт комп`ютерів і периферійного устаткування», є платником єдиного податку 3 групи.

Відповідно до пункту 291.2 статті 291 Податкового кодексу України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Тобто ОСОБА_2 , як співзасновник, директор та головний бухгалтер ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М» подає до контролюючого органу декларації платника єдиного податку третьої групи, які не передбачають подачі фінансових звітів.

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її приведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком, у тому числі така, що подається ОСОБА_2 як директором ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М» ().

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки необов`язкова.

Згідно з пунктом 86.2 статті 86 Податкового кодексу України за результатами підпільної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках.

Пунктом 100.1 статті 110 Податкового кодексу України передбачено, що платники податків, податкові агенти та/або їх посадові особи несуть відповідальність у разі вчинення порушень, визначених законами з питань оподаткування та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Крім того, пунктом 111.1 статті 11 зазначеного Кодексу передбачені види відвідальності за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Так, за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності: фінансова; адміністративна; кримінальна.

Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Згідно з інформацією, наявною в АІС «Податковий блок», встановлено, що головний державний ревізор - інспектор Відділу ОСОБА_1, 10.11.2018 р. провела камеральну перевірку податкової декларації платника єдиного податку третьої групи ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М» (близької особи - чоловіка) за І півріччя 2018 р. та проставила відмітку: «нульовий, перевірений, пройдено камеральну перевірку».

Таким чином, ОСОБА_1 , повного мірою усвідомлювала свої дії та їх наслідки, оскільки, як зазначалось вище, ознайомлювалась та підписала Попередження про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю.

Відповідно до статті 1 Закону реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Згідно з абзацом третім частини першої статті 1 Закону близькі особи - особи, якіспільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки яких із суб`єктом не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі, а також не залежно від зазначених умов - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба,, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням згаданого суб`єкта.

При цьому, слід зазначити, що сімейні відносини завжди створюють для особи, на яку поширюються положення Закону, передумови для виникнення приватного інтеpecy, зумовлені природнім прагненням піклуватись про близьку особу. Відповідно, наявність у такої особи службових повноважень, пов`язаних з вчиненням/не вчиненням дій, прийняттям рішень стосовно близької особи, утворює потенційний конфлікт інтересів, а реалізація службових повноважень стосовно близької особи - реальний конфлікт інтересів.

З викладеного вбачається та є очевидним, що у головного державного ревізора -інспектора Відділу ОСОБА_1 . був наявнийприватний інтерес узв`язку з особистим проведенням камеральної перевірки декларації платникаєдиного податку третьої групи ТОВ «СателітКом`юнікейшн-М», (близької особи - чоловіка), зумовлений позаслужбовими (сімейними) відносинами, які формували прагнення ОСОБА_1 піклуватись про близьку особу, якою для неї є її чоловік з огляду на положення абзацу третього частини першої статті 1 Закону, а саме убезпечити від можливих наслідків у разі виявлення з його боку порушень податкового законодавства України.

Водночас між приватним інтересом головного державного ревізора - інспектора Відділу ОСОБА_1 . та її повноваженнями, пов`язаними із вирішенням питання щодо проведення камеральної перевірки декларації платника єдиного податку третьої групи ТОВ «СателітКом`юнікейшн-М», (близької особи - чоловіка), виникла суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість прийняття відповідного рішення.

Така суперечність полягала в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес, який стосується її близької особи, а з іншого - така особа як відповідальний працівник органів ДФС, державний службовець, який має виконувати свої посадові обов`язки, у тому числі щодо здійснення камеральних перевірок стосовно суб`єктів господарювання, при цьому виключаючи вплив приватного інтересу на реалізацію повноважень, які, передусім мають здійснюватися в інтересах держави.

Таким чином, при проведенні камеральної перевірки декларації платника єдиного податку третьої групи ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М» (близької особи - чоловіка) у ОСОБА_1 була суперечність між приватним інтересом, що полягав у особистій зацікавленості у сприятливому результаті такої перевірки, та її службовими повноваженнями, які мали б насамперед реалізуватись в інтересах держави, яка мала вплив на об`єктивність та упередженість щодо прийняття рішення, що в розумінні Закону є реальним конфліктом інтересів.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 28 Закону особи, зазначені упунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли дізналися чи повинні були дізнатися про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів, безсереднього керівника, а у випадку перебування на посаді, яка не передбачає наявності безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган.

В свою чергу, відповідно до пункту 3 частини першої статті 28 Закону особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з пунктом 1.2 Посадової інструкції головного державного ревізора - інспектора Відділу ОСОБА_1 , вона безпосередньо підпорядковується заступнику начальника Васильківського управління - начальнику відділу податків і зборів з юридичних осіб Васильківського управління ГУ ДФС у Київській області.

Проте відповідно до інформації Головного управління ДФС у Київській області (лист від 06.02.2019 № 4203/9/10-36-25-00-18) ОСОБА_1 не повідомляла про конфлікт інтересів безпосереднього керівника.

Таким чином в ході судового розгляду справи достовірно встановлено, що ОСОБА_1 - головний державний ревізор - інспектор Відділу, тобто суб`єкт, на якого поширюється дія Закону, достовірно знаючи про наявність у неї позаслужбових (сімейних) відносин з ОСОБА_2 та маючи у зв`язку з цим приватний інтерес, усупереч вимогам пунктів 1,2 та 3 частини першої статті 28 Закону вчинила дії в умовах конфлікту інтересів та не вжилазаходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та не повідомила про реальний конфлікт інтересів, який виник у зв`язку з проведенням камеральної перевірки декларації платника єдиного податку третьої групи ТОВ «Сателіт Ком`юнікейшн-М», співзасновником, директором та головним бухгалтером якого є її чоловік.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази по справі, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 обґрунтовано обвинувачується у скоєнні адміністративних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП України, якщо особа вчинила кілька адміністративних порушень, справи про які одночаснорозглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, тому на правопорушника слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, враховуючи, що відносно ОСОБА_1 складено два протоколи про адміністративні правопорушення, на підставі ч. 2 ст. 36 КУпАП, суд вважає за необхідне об`єднати в одне провадження справи про адміністративні правопорушення № 362/4340/19 (провадження № 3/362/1450/19) і №362/4341/19 (провадження № 3/362/1451/19) та присвоїти їм спільний № 362/4340/19 (провадження № 3/362/1450/19).

У відповідності до ст.ст. 23, 33 КУпАП при призначенні покарання суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини та обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність і вважає, що оскільки адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, а також запобігання вчиненню нею нових правопорушень, стягнення правопорушниці ОСОБА_1 слід призначити у вигляді штрафу.

Крім того, на підставі ст. 40-1 КУпАП, з правопорушниці слід стягнути судовий збір у розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір».

При цьому, вирішуючи порушене адвокатом Широковським О.В. питання порушення строків накладення адміністративного стягнення, суд враховує наступне.

Згідно з вимогами частини третьої статті 38 КУпАП- адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Вказівка законодавця у п. 7 ст. 247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст. 38 КУпАП.

Разом з тим, сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст. 38 КУпАП, а передбачений ст. 277 КУпАП, тобто справи про адміністративні корупційні правопорушення розглядаються судом у загальному порядку у п`ятнадцяти денний строк із дня одержання протоколу та інших матеріалів справи.

При цьому, законодавець пов`язує початок обчислення строку з моментом, коли встановлено, що у діях особи є склад правопорушення (встановлено правопорушення). Процесуально цей висновок оформлюється у вигляді протоколу.

Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол.

Дії особи, що має право скласти протокол, до моменту складання протоколу можуть свідчити, що виявлені окремі ознаки правопорушення, але факт, що виявлене діяння містить склад адміністративного правопорушення (встановлено об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону), зазначається тільки при складанні протоколу і саме з дати його складання починає текти строк накладання стягнення.

Беручи до уваги те, що протоколи про адміністративне правопорушення були складені 17.07.2019 р., суд вважає, що на момент розгляду справи строк накладання адміністративного стягнення передбачений ст. 38 КУпАП. не закінчився.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 33, 36, 38, 40-1, ч. 1, ч. 2 ст. 172-7, 283, 284 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Об`єднати в одне провадження справи про адміністративні правопорушення № 362/4340/19 (провадження № 3/362/1450/19) і №362/4341/19 (провадження № 3/362/1451/19) та присвоїти їм спільний № 362/4340/19 (провадження № 3/362/1450/19).

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 172-7 та частиною 2 статті 172-7 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двохста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 (двадцять) коп. на користь держави.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Строк звернення до виконання 3 місяці з дня винесення постанови.

Суддя Л.М.Кравченко