Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 3/641/338/2019Справа №: 641/358/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2019 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Фатєєвої Н.І.,

при секретарі Ушкварок Н.В.,

за участі прокурорів Косого О.М., Глух В.В.,

представника правопорушника Фадєєва О.П.

особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали, що надійшли від Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Костянтинівка, Краснокутського району Харківської області, громадянки України, зареєстрована та мешкає: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи інспектором Слобідського районного відділу у місті Харкові ГУ ДМСУкраїни в Харківській області суб`єктом декларування, згідно з підпунктом «и» пункту 1 частини 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, несвоєчасно подала відомості про суттєві зміни в майновому стані, особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме 28.03.2018 року про придбання у власність 06.09.2017 р. рухоме майно легковий автомобіль «Ауди» А 4 2001 року випуску, чим вчинила правопорушення, передбачене ч 2 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнала та просила суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Представник ОСОБА_1 адвокат Фадєєв О.П. також вважав, що в діях ОСОБА_1 відсутні дії складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП

Прокурор заперечував та вважав, що в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Суд заслухавши думку осіб, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відповідальність передбачено за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Тобто об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає в тому, що:

- 1) у суб`єкта правопорушення відбулись суттєві зміни в майновому стані;

- 2) суб`єкт правопорушення не повідомив про такі зміни в десятиденний строк.

Визначаючи першу складову об`єктивної сторони правопорушення - «суттєві зміни в майновому стані», слід зазначити, що існує певна невизначеність в законодавстві, яка перешкоджає однозначному тлумаченню та застосуванню вказаної правової норми.

Зокрема, поняття «майновий стан» законодавчо не визначено.

Між тим, зміст такого поняття можливо визначити шляхом розкриття змісту його складових «майно» та «стан».

Згідно з положеннями ст. 190 ЦК України, майном як особливим об`єктом вважаються окремаріч, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Відповідно, майно особи це окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки цієї особи.

Відповідно до положень ст. 179 ЦК України річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки.

Стан - це сукупність ознак, рис, що характеризують предмет, явище в даний момент відповідно до певних вимог щодо якості, кількості, ступеня готовності і т. ін. (Словник української мови в 11 томах СУМ-11, видавництво «Наукова думка»)

Відповідно, майновий стан особи можливо визначити як сукупність матеріальних цінностей, речей, майнових прав та обов`язків, які належать особі, в певній кількості та якості.

За таких обставин можливо дійти до висновку про те, що майновий стан особи характеризується щонайменше двома показниками: 1) кількісним, який можливо визначити в кількості об`єктів або в їх грошовому еквіваленті; 2) якісним - рухоме майно, нерухоме майно, ювелірні вироби, історичні та культурні цінності, предмети тваринного та рослинного світу, тощо.

Поняття «суттєві зміни у майновому стані» та строки повідомлення про такі зміни розкрито в ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону), відповідно до положень якої, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Таким чином, зазначена правова норма передбачає необхідність повідомлення про зміну в майновому стані, яка пов`язана в Законі з кількісним показником майнового стану, оскільки Законом передбачено, що обов`язок повідомлення про зміну в майновому стані виникає в разі його зміни на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів.

Щодо отримання суб`єктом декларування доходу, слід зазначити таке.

Дохід - це гроші або матеріальні цінності, одержувані фізичною особою внаслідок якої-небудь діяльності. ( Дохід // Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) / Уклад. і гол. ред. ОСОБА_8. - 5-те вид. - К. ; Ірпінь : ВТФ «Перун», 2005. - ISBN 966-569-013-2.)

Однак, отримання від продажу певного майна грошових коштів, сума яких відповідає вартості цього майна, свідчить про зміну лише якісного показнику майнового стану (один вид майна змінюється на інший), але при цьому не змінюється кількісний показник майнового стану, за умови отримання грошової суми, еквівалентної вартості проданого майна.

Оскільки поняття «зміна майнового стану» пов`язується в Законі з кількісним показником, відповідно можливо вважати, що зміна якості майнового стану знаходиться поза межами контролю «Закону».

Відтак, зміна майнового стану (його кількісного показника) з точки зору Закону відбувається лише за умови безоплатного збільшення кількісних показників майнового стану (отримання подарунку, спадщини, виграшу і т.і.), або оплатного, - але коли вартість придбаного майна завідомо більша розміру фактично виплачених грошових коштів (при купівлі), або сума отриманих грошових коштів завідомо більша вартості придбаного майна (при продажу).

При цьому такі обставини є предметом доказування, з врахуванням конституційного принципу презумпції невинуватості.

За таких обставин можливо дійти до висновку про те, що продаж майна або його придбання за відповідною вартістю, не змінює майновий стан особи, оскільки змінюється лише якісний показник майнового стану, в той час як кількісний показник при цьому не змінюється.

Крім того, слід зазначити, що зміна якісного показника майнового стану суб`єкта декларування при таких обставинах не залишається непідконтрольною державі, оскільки має знайти своє відображення в щорічних деклараціях про майновий стан та доходи.

Викладені обставини свідчать про наявність невизначеності в застосуванні ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

При цьому, при розгляді справ цієї категорії слід керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Враховуючи викладені обставини, суд звертає увагу на те, що рішенням ЄСПЛ, від 14 жовтня 2010 року, у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Друга складова об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП визначена тим, що суб`єкт правопорушення не повідомив письмово Національне агентство про суттєві зміни в майновому стані в десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

Згідно з положеннями ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі «Закону»), у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

З зазначеної правової норми вбачається, що обов`язок повідомити про суттєву зміну у майновому стані, пов`язаний з моментом отримання доходу чи придбання майна.

Разом з тим, ОСОБА_1 , придбавши автомобіль AUDI A4 д/н НОМЕР_1 номер двигуна НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_3 своєчасно та належним чином подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміні в майновому стані про отримання доходу у вигляді вказаного автомобілю. При цьому її майновий стан, виходячи з наведеного вище, 28.03.2018 р. змінився в якості (шляхом заміни грошових коштів, які є вартістю придбаного майна, на саме по собі майно).

Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов`язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950 року, кожен правопорушник у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Викладені обставини свідчать про недоведеність наявності в діянні ОСОБА_1 об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.176-2 КУпАП, що виключає можливість її притягнення до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП обставиною, що виключає провадження у справі про адміністративне правопорушення є відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення. Провадження у такій справі не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

Враховуючи вищенаведене суд вважає, що провадження у адміністративній справі підлягає закриттю.

Керуючись ч.2 ст. 172-6, п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 176-2 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку із відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Харківського апеляційного суду через Комінтернівський районний суд м. Харкова.

Суддя - Н. І. Фатєєва