Справа №487/5750/19
Провадження №3/487/1450/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2019 року Заводський районний суд м.Миколаєва у складі головуючого судді Щербини С.В., за участю секретаря судового засідання Домніцької Ю.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративні матеріали, що надійшли від Національного Агентства з питань запобігання корупції Департаменту з питань запобігання політичної корупції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ІНН НОМЕР_1 ,

за статтею 212 - 15 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

30.07.2019 року до Заводського районного суду міста Миколаєва надійшов протокол про адміністративне правопорушення №50-25/446 від 07.05.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.212-15 КпАП України. Разом з вищезазначеним протоколом, надійшли протоколи про адміністративне правопорушення: №50-25/447 від 07.05.2019 року про притягнення тієї ж самої особи до адміністративної відповідальності за ст. 212-15 КпАП України, №50-25/448 від 07.05.2019 року про притягнення тієї ж самої особи до адміністративної відповідальності за ст.212-15 КУпАП.

Постановою суду зазначені справи об`єднані в одне провадження.

Відповідно до зазначених протоколів ОСОБА_1 порушив встановлений законом порядок надання внеску на підтримку політичної партії. Так, за результатами аналізу Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, поданого політичною партією "Радикальна партія Олега Ляшка" за 4 квартал 2018 року встановлено, що Партією 22.12.2018 року отримано внесок від ОСОБА_1 у розмірі 50000 грн. Факт перерахування внеску підтверджується банківською випискою ПАТ "Райффайзен Банк Аваль", згідно з якою наданий внесок за розрахунковим документом №5014470SВ з призначенням платежу "внесок на підтримку Партії". Листом Державної фіскальної служби України від 21.02.2019 року №3909/5/99-99-17-02-16 повідомляється, що за даними інтегрованих карток інформаційної системи органів ДФС у ОСОБА_1 обліковувався податковий борг станом на 22.12.2018 року у розмірі 6,36 грн.

Крім того ОСОБА_1 порушив встановлений законом порядок надання внеску на підтримку політичної партії. Так, за результатами аналізу Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, поданого політичною партією "Радикальна партія Олега Ляшка" за 4 квартал 2018 року встановлено, що Партією 20.12.2018 року отримано внесок від ОСОБА_1 у розмірі 75000,00 грн. Факт перерахування внеску підтверджується банківською випискою ПАТ "Райффайзен Банк Аваль", згідно з якою наданий внесок за розрахунковим документом №5010055SВ з призначенням платежу "внесок на підтримку Партії". Листом Державної фіскальної служби України від 21.02.2019 року №3909/5/99-99-17-02-16 повідомляється, що за даними інтегрованих карток інформаційної системи органів ДФС у ОСОБА_1 обліковувався податковий борг станом на 20.12.2018 року у розмірі 6,36 грн.

Відповідно до зазначеного протоколу ОСОБА_1 порушив встановлений законом порядок надання внеску на підтримку політичної партії. Так, за результатами аналізу Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, поданого політичною партією "Радикальна партія Олега Ляшка" за 4 квартал 2018 року встановлено, що Партією 21.11.2018 року отримано внесок від ОСОБА_1 у розмірі 60000,00 грн. Факт перерахування внеску підтверджується банківською випискою ПАТ "Райффайзен Банк Аваль", згідно з якою наданий внесок за розрахунковим документом №5014470SВ з призначенням платежу "внесок на підтримку Партії". Листом Державної фіскальної служби України від 21.02.2019 року №3909/5/99-99-17-02-16 повідомляється, що за даними інтегрованих карток інформаційної системи органів ДФС у ОСОБА_1 обліковувався податковий борг станом на 21.11.2018 року у розмірі 6,36 грн.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за статтею 212 - 15 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

При цьому, у відповідності до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно ст.251 КУпАП на основі доказів встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків та ін.

Відповідно до вимог ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 КУпАП протокол про вчинення адміністративного корупційного правопорушення разом з іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.212-15 КУпАП, суд враховує положення пунктів 4.1. та 4.2 Рішення КСУ від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010, відповідно до яких:

«4.1. Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні. Конституція України має найвищу юридичну силу, закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй (частина друга статті 8 Конституції України).

Елементами верховенства права є принципи рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі (абзац другий підпункту 5.4 пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 вересня 2005 року N 5-рп/2005).

Принцип правової визначеності означає, що "обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки" (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 29 червня 2010 року N 17-рп/2010). Наведені конституційні засади враховуються Конституційним Судом України у процесі перевірки на відповідність Конституції України положень статті 141, частини шостої статті 258 Кодексу.

4.2. Кодексом закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності з наведеними конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту вказаних осіб. У контексті питання, що розглядається, Конституційний Суд України враховує положення статей 9, 33, 248, 268 Кодексу. За змістом статті 9 Кодексу саме винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність суб`єкта адміністративної відповідальності є однією з ознак адміністративного правопорушення (проступку)».

Слід звернути увагу, що відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, - на провадження у справах про адміністративні правопорушення - п.39 Рішення ЄСПЛ у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 9 червня 2011 року (Заява № 16347/02).

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у скоєнні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Як вбачається з матеріалів справи, протоколи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складені з порушенням вимог ст. 256 та 254 КУпАП.

Так, протоколи про адміністративне правопорушення були складені у відсутності ОСОБА_1 .

Матеріали справи містять лише Акти про неявку ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції для надання пояснень по суті вчиненого правопорушення, та листи про направлення ОСОБА_1 копії протоколів про адміністративне правопорушення, протеданих про вручення (отримання) ОСОБА_1 повідомлень(викликів) матеріали справи не містять. Крім того матеріали справи не містять доказів вручення ОСОБА_1 копії протоколів про адміністративне правопорушення.

Таким чином в зв`язку зі складанням протоколів про адміністративне правопорушення у відсутності ОСОБА_1 , останньому не були роз`яснені його права, не було надано право надавати пояснення і зауваження щодо змісту протоколів.

Оскільки протоколи про адміністративне правопорушення від 07.05.2019 року складені з порушенням вимог ст.254, 256 КУпАП, тому вони не можуть бути предметом судового розгляду, оскільки викликають обґрунтовані сумніви. А згідно зі ст.62 ч.3 Конституції України всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, поставленого особі у провину, а також є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст.251 КУпАП, проте вимогам закону протоколи від 07.05.2019 року не відповідають, суд вважає необхідним провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП - за відсутністю складу правопорушення, передбаченого ст.212-15 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 268, 280, 283-285 КпАП України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 за статтею 212 - 15 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена, опротестована до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: С.В.Щербина