Провадження № 3/359/2693/2019
Справа № 359/7576/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., за участі представника Київської митниці ДФС Клімова С.Г., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його представника ОСОБА_2 , розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, відносно громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Київ, зі слів пасажира місце проживання: АДРЕСА_1 , зі слів пасажира тимчасово не працює, паспорт НОМЕР_1 , виданий 03.03.2010, орган що видав 8001,

в с т а н о в и в :

17.07.2019 о 13 годині 40 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу „Приліт терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_4 , який прилетів до України з ОАЕ м. Шарджа, рейсом № G9 260 літаком а/к «Аер Арабія» своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності готівкових коштів, пасажир відповів, що має приблизно 18000 євро. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 18499 євро, що знаходилися: 18499 євро в гаманці пасажира, який в свою чергу містився в сумці пасажира. (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України ОСОБА_5 вказана валюта 18499 євро належить пасажиру особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 9999 євро.

З виявленої суми, пасажиру було пропущено 9999 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 8500 євро.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_4 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_4 , який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв`язку з цим, інспектором митниці на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», 17.07.2019 складено протокол про порушення митних правил № 0356/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом вилучено: євро за курсом НБУ станом на 17.07.2019 за 100 євро США 29,027327 гривень, в кількістю 8500 євро, вартість 246 732 грн. 28 коп.

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки судом не встановлено.

Громадянин України ОСОБА_4 у судове засідання свою вину у скоєному визнав та повідомив, що готовий нести адміністративну відповідальність за вчинене правопорушення.

Представник особи, яка притягається до відповідальності, адвокат Линник Є.В. в судовому засіданні повідомив, що при вчинені адміністративного правопорушення, ОСОБА_4 вчинив його з необережності. Про це, зокрема, свідчать наступні обставини: ОСОБА_4 не приховував незадекларований товар і відразу повідомив представника митниці про те, що цей товар у нього є в наявності. Поведінка ОСОБА_3 була послідовною і він жодним чином не перешкоджав встановленню обставин вчиненого адміністративного правопорушення і відразу визнав свою вину, це видно зі змісту пояснень наданих ним під час складання протоколу про порушення митних правил та змісту протоколу про порушення митних правил також вбачаються ці обставини. Адміністративне правопорушення ОСОБА_6 було вчинене у зв`язку з власною неуважністю та необізнаністю, що при переміщенні зеленим коридором необхідно було декларувати кошти, сума яких перевищує 10000 євро. Зрозуміло, що ці обставини не звільняють від відповідальності, але це свідчить про те, що вказане правопорушення було вчинене ним з необережності. У своїй сукупності ці обставини вказують на необережну форму вини, яка мала місце при вчиненні адміністративного правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_7 . З доказів наданих, ОСОБА_6 вбачається, що кошти, які він перевозив, являються його заробітною платою та призначаються для покращення сімейного благополуччя сім ї, зокрема на лікування його та його дружини і конфіскація цих коштів призвела до надмірного навантаження на його матеріальне забезпечення. На даний час ОСОБА_4 змушений був отримувати позику для матеріального забезпечення своєї сім`ї, у тому числі оплати вартості лікування. На переконання сторони захисту накладення стягнення у вигляді штрафу є достатнім для виправлення та належної поведінки підзахисного в подальшому, а також співрозмірним скоєному ним правопорушенню і не потребує додаткового стягнення у вигляді конфіскації грошових коштів. При вчинені адміністративного правопорушення ОСОБА_4 визнав вину та щиро розкаявся, що є пом`якшуючими обставинами вчиненого. Будь яких обтяжуючих обставин не встановлено. За цих обставин на переконання сторони захисту конфіскація всієї незадекларованої суми грошей покладе на заявника індивідуальний та надмірний тягар і буде непропорційною до вчиненого правопорушення, що призведе до порушення статті 1 Протоколу №1 до Конвенції.

Представник митниці протокол підтримав та зазначив, що громадянин України ОСОБА_4 , скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв`язку з чим просив суд застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя, заслухавши думку представника митниці, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, його представника, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина України ОСОБА_3 , вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил № 0356/12500/19 від 17.07.2019 громадянин України ОСОБА_4 , обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до п. 6 положення «Про транскордонне переміщення валютних цінностей» затверджене Постановою Правління НБУ № 3 від 02.01.2019, фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин України ОСОБА_4 , перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, відповідно до наданих пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_4 , полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 8500 євро, що підлягає обов`язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти з території України в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути вивезена без письмового декларування.

Об`єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_4 , полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю по «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми на території України резидентами допускається, за умови його письмового декларування митному органу.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин України ОСОБА_4 , полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин України ОСОБА_4 , підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин України ОСОБА_4 , потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби ввозив гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені на територію держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення представника особи, яка порушила правила митного законодавства, та в судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянин України ОСОБА_4 працює в компанії «Лакі Файв ФЗС», яка знаходиться в ОАЕ, м. Шарджа, на посаді генерального директора з 24.08.2014. Наразі заробляє 7000 євро зарплати щомісяця. 17.07.2019 року ОСОБА_4 отримав зарплату за 3 місяці, 21 000 євро через від`їзд до України у відпустку. Після вилучення працівниками митниці у гр. ОСОБА_3 його валютних цінностей, останній був змушений отримувати позику від гр. ОСОБА_8 , для матеріального забезпечення своєї сім`ї, у тому числі оплати вартості лікування. Так встановлено, що його дружина регулярно проходить лікування в мережі стоматологічних клінік Люмі-дент. Відповідно до плану лікування №00029674 від 08.07.2019, на першому етапі вартість лікування складає 14 510 грн., на 2 етапі вартість лікування складає 72 430 грн., на 3 етапі 237 063 грн. та т.д., всього план лікування складається з 8 етапів, кожний з яких коштує значну суму грошей, які покриваються гр. ОСОБА_9 із його заробітної плати.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина України ОСОБА_3 підтверджуючих походження коштів, її розмір та призначення валюти, ввезення якої намагалася здійснити. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06 листопада 2008).

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина України ОСОБА_3 , на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина України ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянина України ОСОБА_3 , на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 19 грн. 75 коп.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина України ОСОБА_3 , на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Київ, зі слів пасажира місце проживання: АДРЕСА_1 , зі слів пасажира тимчасово не працює, паспорт НОМЕР_1 , виданий 03.03.2010, орган що видав 8001, у скоєні правопорушення, передбаченого ст.471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0356/12500/19, від 17.07.2019, а саме: євро за курсом НБУ станом на 17.07.2019р. за 100 євро США 29,027327 гривень, в кількістю 8500 євро, вартість 246 732 грн. 28 коп. - повернути громадянину України ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 03.03.2010, орган що видав 8001.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Київ, зі слів пасажира місце проживання: АДРЕСА_1 , зі слів пасажира тимчасово не працює, паспорт НОМЕР_1 , виданий 03.03.2010, орган що видав 8001, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО):899998, рахунок отримувача: 0004, кодкласифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Київ, зі слів пасажира місце проживання: АДРЕСА_1 , зі слів пасажира тимчасово не працює, паспорт НОМЕР_1 , виданий 03.03.2010, орган що видав 8001, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: НОМЕР_2 ) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 19 грн. 75 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.