ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/6832/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Щасна Т.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 343535, 29 вересня 2019 року о 03.10 год. на вул. Декабристів, 10 м. Києві в порушення п. 2.5) ПДР України ОСОБА_1 керував автомобілем «ЗАЗ» д.н.з. НОМЕР_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, млява мова. Від проходження огляду у встановленому законом порядку відмовився в присутності двох свідків.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату та час судового засідання, до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, а тому вважаю за можливе розглянути справу у його відсутності, на підставі наявних доказів.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Дослідивши дані протоколу про адміністративне правопорушення, долучені до протоколу матеріали, відеозапис, встановлено, що даний адміністративний матеріал підлягає закриттю, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 245КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. ст. 278, 280 КУпАП, суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складення протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 керував автомобілем 29.09.2019 р. о 03-10 год., разом з цим, вказаний протокол теж був складений 29.09.2019 р. о 03-10 год., тобто в момент зупинки відразу був складений протокол про адміністративне правопорушення, що є неспроможним в даній ситуації.

Крім цього, з письмових пояснень свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які містяться у матеріалах справи вбачається, що вони були відібрані поліцейським 29.09.2019 р. о 03-10 год., тобто безпосередньо в момент зупинки свідки були на місці події та відразу надали свої пояснення, що не виключає їх необ`єктивність.

Вказані письмові пояснення свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , суд оцінює критично та не приймає до уваги, оскільки вони були складені на бланку з надрукованим текстом пояснень та написані одним почерком, є ідентичними за своїм змістом, що є неможливим, оскільки дві різні людини не можуть сприймати однаково події та давати однакові пояснення, також вони не містять конкретних пояснень щодо обставин події.

В судовому засіданні був досліджений відеозапис, який долучений до матеріалів справи, проте з даного відеозапису не вбачається, що водій ОСОБА_1 керував автомобілем та був зупинений працівниками поліції, а лише зафіксовано факт спілкування, який триває приблизно 1-2 хв. Таким, чином події, які зафіксовані на відео не дають підстав вважати, що водій ОСОБА_1 керував автомобілем та був зупинений працівниками поліції.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» від 23 грудня 2005 року № 14 судам слід ураховувати, що стан сп`яніння встановлюють шляхом огляду правопорушника. Відповідальність за ст. 130 КпАП несуть особи, які керують транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції. Стан сп`яніння встановлюють шляхом огляду правопорушника. Для притягнення до відповідальності за ст. 130 КпАП не має значення, протягом якого часу особа, яка перебуває у стані сп`яніння чи під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, керувала транспортним засобом. Правопорушення вважають закінченим з того моменту, коли він почав рухатись.

Будь-які інші докази на підтвердження факту керування ОСОБА_1 автомобілем «ЗАЗ» з ознаками алкогольного сп`яніння в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не передбачено.

Крім цього, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 20.09.2016 року «Карелін проти Росії», відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутності сторони обвинувачення у справах про адміністративні правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд.

Згідно положень ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП, а провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 130 ч.1, 284-285КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя: