Справа № 697/1773/19
Провадження № 3/697/697/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.08.2019 суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області Льон О.М., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Державної екологічної інспекції Центрального округу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого,

за ст. 91 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №001731 від 22.05.2019 ОСОБА_1 22.05.2019 о 12 год 20 хв. порушив правила природно-заповідного фонду, а саме, стояв пасікою в кількості 15 вуликів на території с.Григорівка та в зоні діяльності РЛП «Трахтемирів», чим порушив ст.ст.7,8,9,26 ЗУ «Про природно-заповідний фонд» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.91 КУпАП, про що був складений протокол про адміністративне правопорушення.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину не визнав повністю та показав, що протокол про адміністративне правопорушення складено за його відсутності, копія якого йому не вручалася, тому він не мав змогу надати письмові заперечення до нього, зазначив, що згідно рішення зборів громади с.Григорівка Григорівської сільської ради йому було надано дозвіл на перебування пасікою в адміністративних межах Григорівського старостинського округу №5 на період медозбору в 2019 році та вказано місце, де він має право виставляти пасіку, за що він сплатив добровільні внески, тому просить провадження по справі закрити за відсутності в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Вислухавши думку особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши матеріали адміністративного провадження, суд вирішив наступне.

У відповідності до положень ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

У відповідності до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за використанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Виходячи з аналізу вказаних норм КУпАП при вирішенні питання щодо наявності законних підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності, протокол розглядається як доказ у сукупності з іншими доказами (поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, свідків, висновків експертів, речовими доказами, фотоматеріалами, тощо), та не може виступати єдиним доказом скоєння проступку.

Отже, обов`язок доказування в справах про правопорушення лежить на посадовій особі, яку уповноважено складати адміністративні матеріали.

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ст. 252 КпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язує суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

ЄСПЛ дотримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартами доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18.01.1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»( п.161, заява № 25).

Адміністративна відповідальність за ст.91 КУпАП настає за здійснення в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон, а також територій, зарезервованих для наступного заповідання, забороненої господарської та іншої діяльності, порушення інших вимог режиму цих територій та об`єктів, самовільна зміна їх меж, невжиття заходів для попередження і ліквідації негативних наслідків аварій або іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду.

Так, судом встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення №001731 від 22.05.2019 (а.с.1) вбачається, що ОСОБА_1 22.05.2019 о 12 год 20 хв. порушив правила природно-заповідного фонду, а саме, стояв пасікою в кількості 15 вуликів на території с.Григорівка та в зоні діяльності РЛП «Трахтемирів».

При цьому, в протоколі відсутній підпис особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , зазначено, що ОСОБА_1 відмовився від підпису та надання пояснень у присутності одного свідка ОСОБА_2 , письмові пояснення якого відсутні в матеріалах справи, що свідчить про те, що протокол про адміністративне правопорушення складено за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, чим порушено вимоги ст.ст. 264, 268 КпАП України.

Згідно довідки Бобрицької сільської ради Григорівського старостинського округу №5 Канівського району Черкаської області №177 від 19.08.2019 (а.с.5) вбачається, що згідно рішення зборів громади с.Григорівка Григорівської сільської ради ОСОБА_3 було надано дозвіл на перебування пасікою в адміністративних межах Григорівського старостинського округу №5 на період медозбору в 2019 році.

Таким чином, жодних доказів того, що ОСОБА_3 порушив правила природно-заповідного фонду, як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 , крім протоколу про адміністративне правопорушення до матеріалів справи про адміністративне правопорушення до суду не надано.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Склад правопорушення наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшло підтвердження порушення ОСОБА_1 ЗУ «Про природно-заповідний фонд» та вчинення правопорушення, передбаченого ст.91 КУпАП, а тому справа про притягнення останнього до адміністративної відповідальності за ст.91 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 91, 254, 251, 252, 283, 284, п.1 ст.247 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 91 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через міськрайонний суд особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Канівського

міськрайонного суду О. М. Льон