КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду - Сілкова І.М., за участю ОСОБА_1 , її захисника - адвоката Борущака Р.Р., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Ірпінського міського суду Київської області від 21 жовтня 2019 року в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

Постановою судді Ірпінського міського суду Київської області від 21 жовтня 2019 року ОСОБА_1 визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу провадження в справі закрито.

Як зазначив суддя у постанові, згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 189 від 17.07.2019 року ОСОБА_1 порушила порядок ведення податкового обліку, а саме: не відображено суму штрафу 3% при відображенні недоплати в уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток підприємства з І півріччя 2018 року № від 30 вересня 2018 року.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на незаконність та необґрунтованість судового рішення, просить скасувати постанову Ірпінського міського суду Київської області від 21 жовтня 2019 року та прийняти нову постанову, якою визнати її невинуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт зазначає, що штрафні санкції на підставі ст. 50 ПК України застосовуються у разі, коли «Платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів…». Апелянт звертає увагу, що подання уточнюючих декларацій з податку на прибуток за 2017 рік та 1 півріччя 2018 року у строк до 01 жовтня 2018 року є наслідком самостійного коригування ціни контрольованих операцій відповідно до ст. 39 ПК України. Жодних інших коригувань показників звітності, крім коригування ціни контрольованих операцій у цих уточнюючих деклараціях не було. Апелянт наголошує, що додаткове коригування цін контрольованих операцій за ст. 39 ПК України не вважається виправленням помилок, виявлених у раніше поданій звітності, що можуть призвести до зниження податкового зобов`язання з податку на прибуток. Таким чином, будь-які підстави для застосування штрафних санкцій у розмірі 3 % при поданні уточнюючої декларації з податку на прибуток за півріччя 2018 року відсутні.

Крім того, вказує на факт порушення процедури призначення проведення позапланової невиїзної перевірки нормам ПК України, оскільки в ході проведеної камеральної поведінки працівниками ОВПП ДФС арифметичних та методологічних помилок, або інших відомостей, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення, встановлено не було.

Також апелянт зазначає, що ПрАТ «Ветропак Гостомельський Склозавод» не було належним чином повідомлено про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, а саме Наказ Офісу великих платників № 1411 від 04 липня 2019 року «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки з питань дотримання вимог ст. 50 ПК України при поданні уточнюючої податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2018 року» було отримано рекомендованим листом 12 липня 2019 року, тобто через чотири дні з початку проведення перевірки.

Звертає апелянт увагу апеляційного суду і на ту обставину, що підприємство розпочало процедуру судового оскарження Наказу ОВПП ДФС № 1411 від 04 липня 2019 року шляхом подання позовної заяви до Окружного адміністративного суду м. Києва, провадження по справі відкрито, про що ОВП ДФС було повідомлено листом № 05/1012 від 19 липня 2019 року.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 та її захисника - адвоката Борущака Р.Р., які апеляційну скаргу підтримали, підтвердили її доводи та просили задовольнити, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Однак вищезазначені вимоги закону при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 суддею дотримані не були.

Так, суддя взагалі не з`ясував суть вчиненого правопорушення, обставини його вчинення, належним чином не перевірив чи винна ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, а лише зазначив про наявність підстав для закриття провадження у справі у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Крім того, суддя не надав належної оцінки тим обставинам, що всупереч вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення складеному стосовно ОСОБА_1 не вказана суть правопорушення та конкретні дії останньої, як головного бухгалтера ПрАТ «Ветропак Гостомельський Склозавод», які призвели до зазначених у вказаному протоколі порушень, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності не були роз`ясненні її права і обов`язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, протокол нею не підписаний та не викладено обставин, за яких він не був підписаний або мотивів відмови ОСОБА_1 від його підписання.

Переглядаючи постанову судді у справі про адміністративне правопорушення в межах доводів викладених в апеляційній скарзі ОСОБА_1 . апеляційний суд вважає їх обґрунтованими і за наслідками розгляду цієї апеляційної скарги вважає оскаржувану постанову такою, що підлягає скасуванню як незаконна, з прийняттям суддею апеляційного суду нової постанови.

Як вбачається з матеріалів справи, 17 липня 2019року стосовно головного бухгалтера ПрАТ «Ветропак Гостомельський Склозавод» - ОСОБА_1 був складений протокол про адміністративне правопорушення № 189 від 17 липня 2019 року у зв`язку з тим, що за результатами документальної позапланової перевірки вказаного товариства було встановлено ведення податкового обліку з порушенням встановленого законодавством порядку, а самене відображено суму штрафу 3% при відображенні недоплати в уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток підприємства з І півріччя 2018 року № від 30 вересня 2018 року, чим порушено пп.50.1.а), п. 50.1 ст. 50 ПК України.

Вказані обставини на переконання особи, яка склала протокол стосовно головного бухгалтера ПрАТ «Ветропак Гостомельський Склозавод» - ОСОБА_1 про вчинення останньою адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підтверджуються актом № 2164/28-10-41-04/00333888 від 17 липня 2019 року складеним за результатами документальної позапланової перевірки вказаного товариства.

Проте, вказаним актом лише виявлено порушення ПрАТ «Ветропак Гостомельський Склозавод» вимог пп.50.1а) п.50.1 ст. 50 Податкового Кодексу України, оскільки не відображено суму штрафу 3% при відображенні недоплати в уточнюючій податковій декларації з податку на прибуток підприємства з І півріччя 2018 року № від 30 вересня 2018 року, якою збільшено податкове зобов`язання з півріччя 2018 року на 651688 грн. і, що відповідальною за фінансово-господарську діяльність вказаного товариства у період, за який проводилась перевірка, була головний бухгалтер ОСОБА_1 та керівник ОСОБА_2 .

Тобто, сам по собі акт перевірки не свідчить про порушення головним бухгалтером ПрАТ «Ветропак Гостомельський Склозавод» - ОСОБА_1 порядку ведення податкового обліку, а інших доказів її винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, а ні в протоколі складеному заступником начальника відділу податкового супроводження підприємств виробників підакцизної продукції ОСОБА_3 , а ні в постанові судді не наведено.

Також слід зазначити, що диспозиція ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачає порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.При цьому, складовою суб`єктивної сторони даного правопорушення є вина у формі умислу чи необережності.

Крім того, як вбачається з долучених до матеріалів справи за клопотанням ОСОБА_1 документів, представниками ПрАТ «Ветропак Гостомельський Склозавод» проводиться процедура адміністративного оскарження Наказу ОВПП ДФС № 1411 від 04 липня 2019 року і на теперішній час порядок адміністративного оскарження не завершений, а тому Наказ ОВПП ДФС № 1411 від 04 липня 2019 року є неузгодженим і до остаточного вирішення цього спору факт допущення порушень не є встановленим, а тому відповідні твердження податкового органу відображають лише позицію однієї із сторін спору і не можуть бути висновком про наявність в діях посадової особи платника податку вини в порушенні встановленого законом порядку ведення податкового обліку у формі умислу чи необережності, і відповідно, бути підставою для притягнення цієї особи до адміністративної відповідальності.

Отже, з урахуванням тієї обставини, що на час розгляду даної справи, подія і склад адміністративного правопорушення фактично не встановлені, апеляційний суд за результатами розгляду поданої ОСОБА_1 апеляційної скарги вважає, що провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, тобто за відсутністю на час розгляду справи події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП, ст. 527 МК України апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову судді Ірпінського міського суду Київської області від 21 жовтня 2019 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу провадження в справі закрито - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду І.М. Сілкова