Провадження № 3/235/3154/19
Справа № 235/6581/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2019 року місто Покровськ

Суддя Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Карабан І.І., за участю особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , прокурора Красноармійської місцевої прокуратури Власенка В.В.,

розглянувши матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кам`янськ-Уральський Свердловської області Російської Федерації, громадянки України, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1

- за ч.1 ст. 172-7 КУпАП,-

ВСТАНОВИЛА:

09 грудня 2019 року до Красноармійського міськрайонного суду Донецької області повторно надійшов адміністративний протокол №541 від 23 вересня 2019 року відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

В протоколі зазначено, що головний лікар КЛПУ "Родинська міська лікарня" ОСОБА_1 14 грудня 2018 року не повідомила про реальний конфлікт інтересів безпосереднього керівника, Національне агентства з питань запобігання корупції чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів під час підписання та видання наказу від 14 грудня 2018 року № 173 "Про виплату премії" щодо преміювання в розмірі 100% до посадового окладу свого чоловіка лікаря-хірурга КЛПУ "Родинська міська лікарня" ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Постановою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 21 жовтня 2019 року адміністративний протокол № 541 про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.172-7 КУпАП, складений 23 вересня 2019 року відносно ОСОБА_1 було повернуто до Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення.

Так, в постанові суду наголошувалось про відсутність відомостей щодо перевірки звернення ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про наявність в неї реального конфлікту і про те, що суть правопорушення викладена не конкретно, оскільки не зазначено безпосереднього керівника, якому ОСОБА_1 повинна була повідомити про наявність в неї реального конфлікту інтересів, якщо на думку особи, що складала протокол, головний лікар мала безпосереднього керівника. Також про неконкретність суті правопорушення свідчить зазначення про необхідність повідомлення іншого визначеного законом органу, без зазначення цього органу в протоколі. Суперечним є і зазначення про наявність обов`язку у ОСОБА_1 обов`язку повідомити колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, оскільки не зазначено про виконання ОСОБА_1 виконання певних повноважень в колегіальному органі.

Без усунення недоліків, зазначених в постанові, протокол повторно був направлений до суду 18 листопада 2019 року, що стало відповідно підставою для повернення протоколу до органу, посадовими особами якого він був складений для усунення недоліків.

Разом з тим, в чергове проігнорувавши постанову суду в частині усунення недоліків, протокол про притягнення ОСОБА_1 направлено до суду без усунення недоліків. Протокол надійшов до суду 09 грудня 2019 року.

Навпаки, за змістом супровідного листа вбачається, що недоліки усуватися не будуть і запропоновано розглядати справу за наявними матеріалами.

Суддя, заслухавши думку учасників судового розгляду, а саме:

- ОСОБА_1 , яка притягується до адміністративної відповідальності та яка заперечувала обставини, викладені в протоколі;

-Прокурора Красноармійської місцевої прокуратури Власенка В.В., який просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності,

приходить до такого висновку.

Частиною 1 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановленому законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

При цьому, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять відомості щодо перевірки звернення ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про наявність в неї реального конфлікту. Будь-які запити до цієї установи та відповіді на них до протоколу не долучено.

Також суть правопорушення викладена не конкретно, оскільки не зазначено безпосереднього керівника, якому ОСОБА_1 повинна була повідомити про наявність в неї реального конфлікту інтересів, якщо на думку особи, що складала протокол, головний лікар мала безпосереднього керівника.

Про неконкретність суті правопорушення свідчить і зазначення про необхідність повідомлення іншого визначеного законом органу, без зазначення цього органу в протоколі. Суперечним є і зазначення про наявність обов`язку у ОСОБА_1 обов`язку повідомити колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, оскільки не зазначено про виконання ОСОБА_1 виконання певних повноважень в колегіальному органі.

Таким чином суть правопорушення містить суперечності і не відповідає нормам закону, що встановлює порядок повідомлення про наявність реального конфлікту.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод

При цьому, нормами КУпАП не передбачено компетенцію суду щодо збору доказів. Такі дії порушили би принцип рівності сторін та фактично свідчили б про прийняття судом сторони обвинувачення, що є неприпустимим.

Обов`язок щодо надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд.

Самі ці обставини стали підставою для повернення протоколу для усунення недоліків.

Враховуючи, що виявлені в протоколі недоліки, не усунуто, що виключає можливість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, оскільки не усунуті недоліки протоколу, що виключали можливість його розгляду при направленні вперше, то приходжу до висновку, що матеріали про притягнення ОСОБА_1 не містять достатніх доказів, що вказують на наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, а відповідно наявні підстави для закриття провадження з цих підстав.

Керуючись ст.ст.247, 280, 283-284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-7 КУпАП, закрити за відсутністю в її діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Донецького апеляційного суду через Красноармійський міськрайонний суд Донецької області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Повний текст постанови оголошено 26 грудня 2019 року.

Суддя І.І. Карабан