Справа №705/953/19
3/705/2630/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, проживаючого по АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення,

- передбаченого «…ст. 187…» КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області знаходиться адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого « ст. 187 » КУпАП.

Згідно з протоколу серії ГП № 560770 від 21.12.2018 року про адміністративне правопорушення, вбачається, що ОСОБА_1 14.12.2018 року не з`явився на реєстрацію до поліції, чим порушив обмеження, встановлені по відношенню до нього адміністративним наглядом, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 187 ч.1 КУпАП.

В судове засідання призначене 23.12.2019 р. ОСОБА_1 е з`явився, про причини неявки суд не повідомив. При цьому, ОСОБА_1 міг скористатися інформацією про час та дату судового розгляду справи, яка була розміщена на сайті Уманського міськрайонного суду, що дозволяло останньому самостійно її переглянути. Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 знаючи, що відносно нього був складений протокол про адміністративне правопорушення, повідомлявся про розгляд матеріалів, однак зловживаючи своїми процесуальними правами у судові засідання не з`являвся і доказів з приводу поважності причин неявки в судові засідання, жодного разу не надавав.

Таку поведінку та відношення до своїх процесуальних прав та обов`язків зі сторони ОСОБА_1 , суд розцінює як прояв повного правового нігілізму, тобто деформаційного стану правосвідомості особи, який характеризується усвідомленим ігноруванням вимог закону, цінності права, зневажливим ставленням до правових принципів.

Виходячи з вищевикладеного, суддя вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суддя надійшов наступного висновку.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП обов`язок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб. Однак дані матеріали оформленні неналежним чином, у встановленому законом порядку.

Відповідно до постанови судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Гудзенко В.Л. від 18.03.2019 року вказаний адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 було повернуто до Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області для належного оформлення. У вказаній постанові судді були зазначені виявлені недоліки, а саме те, що: «… Диспозиція статті 187 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду за двома частинами, проте, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП № 560770 від 21.12.2018 року, складеному відносно ОСОБА_1 за ст. 187 КУпАП, відсутнє посилання на певну частину, що позбавляє суд прийняти об`єктивне рішення…».

При повторному направленні адміністративних матеріалів до суду 06.12.2019 року, зазначені в постанові судді недоліки не усунуто, матеріали належним чином не оформлено, жодних дій по усуненню недоліків працівниками Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області не вчинено.

Диспозицією ч.1 ст. 187 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд.

Об`єктивна сторона правопорушення може виражатися у наступних формах:1)неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходи з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції (формальний склад).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається внутрішнім психологічним ставленням особи до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності.

Суб`єктом вказаного адміністративного правопорушення виступає особа, стосовно якої встановлено адміністративний нагляд.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Будь-які сумніви та протиріччя, які виникають при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд тлумачить на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дотримуючись приписів ст. 62 Конституції України.

Відповідно до вимог п.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, враховуючи, що належних та допустимих доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 187 КУпАП, не надано, даний адміністративний матеріал підлягає закриттю відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 245, п.1 ч.1 ст.247, 248, 249, 251, 252, 276-280, 282, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ст.187 КУпАП закрити, в зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена або на неї може бути внесено протест до Черкаського апеляційного суду, протягом десяти днів, з дня її винесення, через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя Ю.В. Мазуренко