Справа № 541/1872/19
Номер провадження3/541/631/2019
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2019 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівський О. А., розглянувши матеріали, які надійшли з Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Гасенки Миргородського району, Полтавська область, громадянина України, зареєстрованого і проживаючого в АДРЕСА_1 , зі слів офіційно не працюючого, ідентифікаційний номер не встановлений,

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

установив:

19 серпня 2019 року в провадження судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівського О.А. надійшла вищевказана справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до протоколу серія ГП №244484 від 19 серпня 2019 року, 19 серпня 2019 року о 12 годині 00 хвилин в с.Гасенки Миргородського району за місцем свого проживання гр. ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння вчинив відносно своєї матері ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме висловлювався в її сторону нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, виганяв з будинку, внаслідок чого могла бути завдана шкода її психологічному здоров`ю вчинене повторно протягом року, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.2 ст. 173-2 КУпАП.

В судовому засідання ОСОБА_1 свою вину не визнав і пояснив, що дійсно перебував в стані алкогольного сп`яніння і в першій половині дня з матір`ю виникали сварки, але матір він не лаяв, з дому не виганяв.

Заслухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, вивчивши матеріали справи, прихожу до висновку, що провадження по даній справі необхідно закрити, виходячи з наступного.

Згідно диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП до адміністративної відповідальності можуть бути притягнуті особи, які вчинили насильство в сім`ї, тобто умисно вчинили будь-які дії фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Згідно із ст.1 ЗаконуУкраїни «Про попередження насильства в сім`ї», насильство в сім`ї-будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї по відношенню до іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю; психологічне насильство в сім`ї - насильство, пов`язане з дією одного члена сім`ї на психіку іншого члена сім`ї шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність захистити себе та може завдаватися або завдається шкода психічному здоров`ю.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адмінправопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів, а також іншими документами.

Наявні у справі матеріали не містять безперечних доказів і є недостатніми для однозначного висновку про винуватість ОСОБА_1 в порушенні ч.1 ст. 173-2 КУпАП, оскільки згідно письмових пояснень ОСОБА_2 відібраних 19.08.2019 року зазначено, що сварки не було і психологічного тиску ОСОБА_1 відносно неї не вчиняв (а.с.5).

Частиною 2 ст.7 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Варто зазначити, що презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема у справі "Надточій проти України" від 15.05.2008.

ОСОБА_1 своєї вини не визнав, пояснення ОСОБА_2 свідчать про відсутність вини ОСОБА_1 в події вказані в протоколі. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі не може бути відкритим, а відкрите підлягає закриттю, якщо в діях правопорушника відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, отже провадження у даній справі необхідно закрити.

Приймаючи до уваги вищевикладене, та керуючись ст.ст. 36, 38, 247 п. 7, 284 КУпАП, суддя,

ухвалив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на оскарження.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду О. А. Городівський