ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа №201/8691/19
Провадження №3/201/3805/2019
П О С Т А Н О В А

14 серпня 2019 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Федоріщев С.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні, справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Управління захисту економіки Департаменту захисту економіки Національної поліції України в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська (Дніпра) Дніпропетровської області, громадянин України, який працює прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області, паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Жовтневим РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області 29 січня 2008 року, зареєстрованого і проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучі прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 даного Закону не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме щодо отримання кредиту 27 лютого 2018 року в ПАТ «Креді Агрікол банк» в розмірі 306000 грн., чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а саме неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

ОСОБА_1 надав до суду письмові пояснення, в яких просив суд закрити провадження за зазначеним протоколом про адміністративне правопорушення через закінчення строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Прокурор Костирко А.Я. адміністративний протокол підтримав в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно вимог ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП України при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, зокрема підлягають з`ясуванню питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Водночас рішення приймається на підставі доказів, долучених у суді й оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Судом встановлено, що відповідно до наказу прокурора Дніпропетровської області Матвійчука В. № 228к від 06 березня 2017 року ОСОБА_1 призначений на тимчасово вакантну посаду прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області на час відпустки по догляду за дитиною основного працівника ( ОСОБА_2 ), звільнивши з посади прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області на час відпустки для догляду за дитиною основного працівника ( ОСОБА_3 ) (а.с. 21)

Наказом прокурора Дніпропетровської області Матвійчука В. № 1549к від 06 грудня 2018 року ОСОБА_1 призначений на посаду прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області, звільнивши з посади прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області на час відпустки для догляду за дитиною основного працівника ( ОСОБА_2 ).

Таким чином, відповідно до підпункту «є» пункту 1 частини першої статті 3 Закону, ОСОБА_1 є суб`єктом на якого поширюється дія Закону.

При розгляді справи слід з`ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв`язку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, суди зобов`язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року),законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VІІ, КУпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

У цьому аспекті слід зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Предметом правопорушення є повідомлення здійснене шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088 та із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 18 серпня 2016 року № 1, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19 серпня 2016 року за № 1153/29283 і набрало чинності з 23 серпня 2016 року, Національне агентство з питань запобігання корупції визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи.

Перший етап з 00 годин 00 хвилин 15 серпня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування, які передбачені ч. 2 ст. 52 Закону, службових осіб, які станом на 15 серпня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Частиною 2 ст. 52 Закону, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року №2, декларація (повідомлення) подається згідно із Законом шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Пунктом 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, яке зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 959/29089, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону шляхом додання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов`язковим елементом об`єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

Відповідно до листа Генеральної прокуратури № 25/2-33861-17 від 15 квітня 2019 року ОСОБА_1 , прокурор Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані у лютому 2018 року, а саме про отримання кредиту в ПАТ «Креді Агріколь банк» в розмірі 312089 грн., що зокрема підтверджується кредитним договором № 1/3244536 від 27 лютого 2018, укладеним між «Креді Агріколь банк» і ОСОБА_1 , а також відомостями, внесеними останнім до розділу 11поданої 21 березня 219 року декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2018 рік (а.с. 12, 13-17, 18).

За змістом ст. 245 КУпАП суд зобов`язаний всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 1339 від 30 липня 2019 року відносно ОСОБА_1 протокол був складений повноваженою особою органу відповідно до ст. 255 КУпАП повноважного на складання протоколів за ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

В поясненнях ОСОБА_1 він зазначає про невідповідність складеного у відношенні нього протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст. 252 КУпАП, а також зазначає про те, що кредитні кошти були надані на купівлю автомобіля, про купівлю якого ОСОБА_1 повідомив.

Таким чином, суд вважає дії ОСОБА_1 з непрямим умислом, свідомо допускаючи настання наслідків порушення терміну повідомлення про суттєві зміни.

За таких обставин в діях ОСОБА_1 , які виразились в несвоєчасному повідомленні Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, наявний склад правопорушення передбаченого за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до Пленуму ВСУ, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення повинен дослідити всі обставини справи, встановити, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб`єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закрити провадження у справі.

Тобто, ОСОБА_1 на час вчинення адміністративного правопорушення будучи прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури Дніпропетровської області відповідно до пп. «е» п. 1 ч. 1ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за корупційні та пов`язані з корупцією правопорушення.

Відповідно до ч. 3ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями164-14,212-15,212-21 цьогоКодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З аналізу вказаної норми вбачається, що законодавчо встановлений строк, протягом якого може бути накладено адміністративне стягнення, обчислюється з моменту виявлення корупційного адміністративного правопорушення, однак такий не ототожнюється із часом складання протоколу про адміністративне правопорушення.

У протоколі про адміністративне правопорушення № 1339 від 30 липня 2019 року зазначено, що датою виявлення адміністративного правопорушення є дата складання протоколу 30 липня 2019 року.

Такі міркування суд вважає помилковими.

Так, в матеріалах справи міститься письмове повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції від № 5180/39/04-2019 від 24 квітня 2019 року Начальника УЗЕ в Дніпропетровській області, а також повідомлення Департаменту захисту економіки Національної поліції України від Генеральної прокуратури № 25/2-33861-17 від 15 квітня 2019 року, до яких додані в копіях кредитний договір № 1/3244536 від 27 лютого 2018, укладеним між «Креді Агріколь банк» і ОСОБА_1 , а також відомості, внесені останнім до розділу 11 поданої 21 березня 219 року декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2018 рік.

Дане повідомлення містить печатку НАЗК про отримання з датою 03 травня 2019 року.

Тобто принаймні 03 травня 2019 року органу, уповноваженому на складання протоколу за ст.172-6 КУпАП, було відомо про факт неподання ОСОБА_1 відповідного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані за вказаних обставин. Та не пізніше цього часу почався перебіг строку накладення адміністративного стягнення, передбачений ч.3 ст.38 КУпАП.

В свою чергу, протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією у відношенні ОСОБА_1 був складений лише 30 липня 2019 року.

Таким чином на час розгляду справи, закінчились строки, передбаченні ст.38 КУпАП,

Виявлено правопорушення та особу, яка його вчинила 03 травня 2019 року. Протокол про адміністративне правопорушення складено 30 липня 2019 року, до суду справа надійшла 07 серпня 2019 року, що вказує на те, що на час надходження справи до суду закінчився строк притягнення ОСОБА_1 до відповідальності.

Згідно зі ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Будь-яке поновлення, продовження чи зупинення перебігу таких строків КУпАП не передбачено. Тому в разі закінчення строків накладення адміністративного стягнення провадження у справі має бути закрито, відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП.

За таких обставин провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Керуючись ст.38, ч. 2 ст.172-6, п. 7 ст.247, ст.221,279,283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП України на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП України закрити у зв`язку зі збігом строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Суддя: С.С. Федоріщев