Справа № 308/5851/18 Головуючий у 1 інстанції: Шепетко І.О.
Провадження № 33/811/511/18 Доповідач в 2-й інстанції: Павлишин О. Ф.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2019 року м. Львів

Суддя судової палати в кримінальних справах Львівського апеляційного суду Павлишин О.Ф., з участю прокурора прокуратури Закарпатської області Малицького С.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності - ОСОБА_3 на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 липня 2018 року,-

в с т а н о в и в :

цією постановою ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір в розмірі 352,40 грн.

Згідно з постановою судді першої інстанції Шешеня М.О., обіймаючи посаду судді Перечинського районного суду Закарпатської області, будучи суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією згідно пп. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», у порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», без поважних причин не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані. Дії гр. ОСОБА_3 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Правопорушення вчинено за таких обставин. Згідно з договором купівлі-продажу від 06.04.2017 року, зареєстрованим в реєстрі за № 591, ОСОБА_3 продав за 160 000,00 грн. земельну ділянку площею 0,0728 га, кадастровий номер НОМЕР_1 яка розташована в АДРЕСА_1 У відповідності до вказаного договору, зазначену суму покупець сплатив продавцю до підписання цього договору, у повному обсязі, шляхом сплати коштів на розрахунковий рахунок продавця, відкритого в Ужгородському регіональному відділенні ПАТ «Банк інвестицій та заощаджень», що підтверджується квитанцією №376 від 06.04.2017. Таким чином, з отриманням доходу в розмірі 160 000,00 грн. у гр. ОСОБА_3 виник обов'язок, передбачений ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни в майновому стані. Вказане повідомлення про суттєві зміни ним не подано і на даний час.

На вказану постанову ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить провадження по справі щодо нього закрити на підставі п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Крім того просить забезпечити право на доступ до правосуддя та право на захист. Мотивує це тим, що жодного протоколу відносно нього НАЗК не складало, і не затверджувало жоден висновок щодо ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення. Зазначає, що ним було дійсно продано земельну ділянку, за що він отримав 160 000 грн., однак згідно висновку експерта ринкова вартість такої земельної ділянки станом на 31 березня 2017 року, тобто до моменту укладення договору купівлі-продажу складала 97 647 грн., а отже фактично ним реально від даної угоди було отримано дохід всього у розмірі 62 353 грн. 00 коп., при цьому що у декларації необхідно було вказувати зміну майнового стану більше як на 80000 грн. 00 коп. Крім цього зазначає, що зміна фактично якісного показника майнового стану суб'єкта декларування за вказаних обставин не залишалася непідконтрольною державі, оскільки знайшла своє відображення в щорічній декларації про майновий стан та доходи, яка була подана ним за 2017 рік.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора прокуратури Закарпатської області Малицького С.І., який заперечив апеляційну скаргу ОСОБА_3, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Висновок суду про вчинення ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, його винуватість у вчиненні такого, та, що останній підлягає адміністративній відповідальності ґрунтується на підставі об'єктивно з'ясованих обставин, підтверджених доказами, які було безпосередньо досліджено в порядку, визначеному ст. ст. 245, 279 КУпАП.

Такий висновок підтверджується протоколом № 115 про адміністративне порушення, пов'язане з корупцією від 29.05.2018, Указом Президента України «Про призначення суддів» від 25.12.2004 №1540/2004 року, Постановою Верховної Ради України від 21.10.2010 №2635-VI «Про обрання суддів», письмовими поясненнями гр. ОСОБА_4 від 12.05.2018, копією договору купівлі-продажу земельної ділянки від 06.04.2017, Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта №123249045 від 08.05.2018, щорічною декларацією особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, поданою ОСОБА_3, щорічною декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданою ОСОБА_3, письмовими поясненнями гр. ОСОБА_3 від 25.06.2018.

Зокрема, згідно з Указом Президента України «Про призначення суддів» від 25.12.2004 №1540/2004 року, ОСОБА_3 призначено суддею Перечинського районного суду Закарпатської області строком на п'ять років. Відповідно до постанови Верховної Ради України від 21.10.2010 №2635-VI «Про обрання суддів», суддю Перечинського районного суду Закарпатської області Шешеню Миколу Олексійовича обрано на посаду судді безстроково.

Згідно з копією договору купівлі-продажу земельної ділянки від 06.04.2017 року ОСОБА_3 (продавець) та ОСОБА_4 (покупець) уклали договір, згідно з яким продавець продав та передав у власність, а покупець придбав та прийняв належну продавцеві на праві особистої приватної власності земельну ділянку площею 0,0728 га, з кадастровим номером НОМЕР_1 надану для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_1. Продаж цей вчинено на суму 160 000,00 грн. (сто шістдесят тисяч гривень). Зазначену суму покупець сплатив продавцю до підписання цього договору, у повному обсязі, шляхом сплати коштів на розрахунковий рахунок продавця, відкритого в Ужгородському регіональному відділенні ПАТ «Банк інвестицій та заощаджень», що підтверджується квитанцією № 376 від 06.04.2017 року.

Відповідно до інформації, яка міститься на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції - Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування - за посиланням https://public.nazk.gov.ua/search гр. ОСОБА_3 повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не подавалося. Станом на час розгляду справи (12.07.2018 року) таке у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування було відсутнє.

У щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік гр. ОСОБА_3 зазначено про отриманий дохід від гр. ОСОБА_4 у розмірі 160 000,00 грн. від відчуження нерухомого майна - земельної ділянки.

Частиною ч. 2 ст. 172-6 КУпАП встановлено відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно примітки до ст. 172-6 КУпАП суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до пп. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є, зокрема, судді.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» , у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно з п. 6 розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10.06.2016 № 3, суб'єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який був затверджений рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089).

Згідно з пунктом 6 Розділу II зазначеного Порядку, суб'єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми.

Відповідно до пункту 2 розділу II зазначеного Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Виправлені повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування до Реєстру не подаються. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подаються винятково в електронній формі, їх паперова копія не подається. Електронна форма для подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування затверджена рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016.

Згідно з пунктом 1 Правил заповнення форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091 (далі - Правила), під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення.

Відповідно до положень Правил доходи включають: заробітну плату (грошове забезпечення), отриману як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари та інші виплати згідно з цивільно-правовими правочинами, дохід від зайняття підприємницькою або незалежною професійною діяльністю, дохід від надання майна в оренду, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійну допомогу, пенсію, спадщину, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Під заробітною платою розуміється основна заробітна плата, а також будь-які заохочувальні та компенсаційні виплати, які виплачуються (надаються) особі у зв'язку з відносинами трудового найму.

Згідно з п. 4 Правил інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації, яку такий суб'єкт декларування подає відповідно до Закону.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2017 року встановлено у розмірі - 1600 гривень.

А відтак, правильним є висновок суду, що ОСОБА_3 отримав дохід від продажу земельної ділянки у розмірі 160 000,00 грн., тобто на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення, і у останнього виник обов'язок, встановлений ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у десятиденний строк письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції, шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет, шляхом заповнення відповідної електронної форми, однак останній в десятиденний строк не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги про те, що жодного протоколу відносно ОСОБА_3 НАЗК не складало, і не затверджувало жоден висновок щодо ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, які фактично зводяться до того, що департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені повноваженнями щодо здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, зокрема щодо достовірності й повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, що належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції, є безпідставними.

Згідно з частинами 1, 2 та 3 ст.48. Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб'єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Відповідно до положень ст.49 Закону України «Про запобігання корупції» державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Національне агентство перевіряє факт подання відповідно до цього Закону декларацій особами, зазначеними у пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб'єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб'єкта про факт неподання декларації, і суб'єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об'єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб'єктом декларування.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» Національну поліцію віднесено до спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції.

Відповідно до розділу І Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого Наказом Голови Національної поліції № 81 від 07.11.2015 року (далі - Положення), Департамент захисту економіки Національної поліції України (далі ДЗЕ, Департамент) є міжрегіональним територіальним органом у складі кримінальної поліції Національної поліції України.

Згідно з ч. ч. 1,3 розділу ІІ Положення, основними завданнями Департаменту є участь у формуванні та забезпеченні реалізації державної політики у сфері боротьби із злочинністю, захисту економіки та об'єктів права власності; боротьба з корупцією й хабарництвом у сферах, які мають стратегічне значення для економіки держави, та серед посадових осіб органів державної влади і самоврядування; протидія корупційним правопорушенням і правопорушенням, пов'язаним з корупцією.

Відповідно до п. 3 ч. 2 розділу IV Положення, працівники Департаменту мають право складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Згідно з положеннями п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції), зокрема за ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З системного аналізу вказаних положень Закону України «Про запобігання корупції», положень КУпАП, а також Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України слідує, що посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відповідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», як спеціально уповноважені суб'єкти у сфері протидії корупції, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП уповноважені на підставі отриманих матеріалів складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Також безпідставним є твердження в апеляційній скарзі про те, що згідно висновку експерта ринкова вартість такої земельної ділянки станом на 31 березня 2017 року, тобто до моменту укладення договору купівлі-продажу складала 97 647 грн., а отже фактично від угоди було отримано дохід всього у розмірі 62 353 грн. 00 коп., при цьому що у декларації необхідно було вказувати зміну майнового стану більше як на 80000 грн. 00 коп., і, крім цього, зміна фактично якісного показника майнового стану суб'єкта декларування за вказаних обставин не залишалася непідконтрольною державі, оскільки знайшла своє відображення в щорічній декларації про майновий стан та доходи, яка була подана ним за 2017 рік, так як ОСОБА_3 отримав дохід від продажу земельної ділянки у розмірі 160 000,00 грн., про що зазначено в договорі купівлі-продажу, і щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік гр. ОСОБА_3, а зміна фактично якісного показника майнового стану суб'єкта декларування Законом України «Про запобігання корупції» не передбачена.

За таких обставин, не встановлено істотних порушень вимог процесуального закону чи неправильного застосування норм матеріального права, які були б підставами для скасування чи зміни судового рішення, а тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст.294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, а постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 липня 2018 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: Павлишин О.Ф.