Номер провадження: 33/813/850/19
Головуючий у першій інстанції Галій С. П.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.08.2019 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді судової колегії судової палати у цивільних справах Драгомерецького М.М.,

при секретарі Півнєві Д.С.,

за участю: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського районного суду м. Одеси від 29 травня 2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №1 серії АА №488678 від 11.05.2019р., ОСОБА_1 01.04.2019р. здійснював реалізацію автомобільних аксесуарів, використовуючи інтернет-магазин та власний сайт «Redik.com.ua», розміщений в інтернет мережі, без державної реєстрації як суб`єкта господарювання, чим порушив порядок проведення господарської діяльності. Такими діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 164 КУпАП (а. с. 1).

Постановою Київського районного суду м. Одеси від 29 травня 2019 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян в сумі 17 000 гривень в дохід держави без конфіскації, також з нього стягнуто судовий збір у розмірі 384,20 гривень (а. с. 11-12).

Не погоджуючись із зазначеною постановою суду, 07 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою, в якій зазначає, що постанова Київського районного суду м. Одеси від 29 травня 2019 року є не обґрунтованою та винесене з порушеннями норм матеріального та процесуального права та просить її скасувати та визнати вчинене ним адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 164 КУпАП малозначним, звільнити його від відповідальності та обмежитись усним зауваженням на підставі положень ст. 22 КУпАП.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що призначене покарання у виді штрафу в сумі 17 000 гривень є дуже суворим та зробить не можливим гідне проживання його родини, яка складається з дружини, яка немає власного доходу та займається доглядом доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також ОСОБА_1 зазначив, що визнає свою вину та розкаюється у вчиненому правопорушенні, також те що він тільки почав працювати через інтернет магазин, приймав замовлення та йому не було відомо на той час, що для здійснення торгівельної діяльності через інтернет магазин необхідно реєструватись як підприємець, однак на час розгляду справи ОСОБА_1 вже має оформлені всі необхідні документи для здійснення господарської діяльності (а. с. 13-21).

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , який підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, за наступних підстав.

У відповідності до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 164 КУпАП провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без одержання ліцензії на провадження певного виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, чи здійснення таких видів господарської діяльності з порушенням умов ліцензування, а так само без одержання дозволу, іншого документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди), тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією виготовленої продукції, знарядь виробництва, сировини і грошей, одержаних внаслідок вчинення цього адміністративного правопорушення, чи без такої.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 01.04.2019р. здійснював реалізацію автомобільних аксесуарів, використовуючи інтернет-магазин та власний сайт «Redik.com.ua», розміщений в інтернет мережі, без державної реєстрації як суб`єкта господарювання, чим порушив порядок проведення господарської діяльності, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме: 1) протоколом про адміністративне правопорушення №1 серії АА №488678 від 11.05.2019р., який складений уповноваженою особою, а його зміст повністю відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, при цьому протокол підписаний особою, яка його склала та безпосередньо ОСОБА_1 (а. с. 1); 2) службовою запискою заступника начальника відділу фактичних перевірок, контролю за готівками операціями управління аудиту ГУ ДФС в Одеській області (а. с. 2); 3) письмовими поясненнями ОСОБА_1 , в яких він не заперечує факт використання інтернет-магазину та власного сайту «Redik.com.ua», розміщеного в інтернет мережі, без державної реєстрації як суб`єкта господарювання, зазначивши, що не знав що для його виду діяльності необхідна державна реєстрація як суб`єкта господарювання (а. с. 4).

Таким чином, висновок суду першої інстанції про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, відповідає фактичним обставинам справи, є законним та обґрунтованим, повністю узгодженим із наявними в матеріалах справи доказами.

При цьому, апеляційний суд погоджується з доводами апеляційної скарги, що судом першої інстанції не було встановлено характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, також інші обставини щодо ОСОБА_1 , що мають значення для правильного вирішення справи.

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам, а саме: верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, повага до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, тощо.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінка доказів, відповідно до ст. 252 КУпАП, відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення та ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

Згідно ст. 22 КпАП України при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Малозначність як ознака адміністративного правопорушення характеризується певним ступенем суспільної небезпечності, але таким, що не потребує застосування заходів адміністративного впливу.

Питання про можливість або ж недоцільність звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення в кожному конкретному випадку вирішується правозастосовчим органом (посадовою особою), виходячи з того, що малозначні правопорушення це такі діяння, які:

1) не являють собою великої суспільної небезпеки,

2) у вчиненні яких порушник щиро розкаявся,

3) не заподіяли або не здатні були заподіяти значної шкоди суспільним чи державним інтересам, правам і свободам громадян або іншим, охоронюваним законом, цінностям.

Відповідно до ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

З матеріалів справи вбачається, та безпідставно не взято до уваги судом першої інстанції, що ОСОБА_1 вину при складанні протоколу про адміністративне правопорушення визнав повністю, у вчиненому щиро розкаюється. Також те, що ОСОБА_1 , який не є злісним правопорушником, раніше не притягувався до відповідальності, не мав на меті порушувати порядок провадження господарської діяльності, також його діями не завдано шкоди суспільним чи державним інтересам, правам і свободам громадян або іншим, охоронюваним законом, цінностям.

Апеляційний суд вважає також необхідним врахувати, що призначене покарання у виді штрафу в сумі 17 000 гривень є дуже суворим та зробить не можливим гідне проживання його родини, яка складається з дружини, яка немає власного доходу та займається доглядом доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до наданих до апеляційної скарги документів (а. с. 16-21).

Вищевикладені обставини, суттєво знижують ступінь суспільної небезпеки та вчинене адміністративне правопорушення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164 КУпАП є незначним.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення та для запобігання вчинення нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права - однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ , при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

На підставі встановлений в суді апеляційної інстанції обставин, характер правопорушення, відсутність негативних наслідків, спричинених ОСОБА_1 окремим громадянам або суспільству, з метою недопущення подібної поведінки надалі, апеляційний суд приходить до висновку, що в даному конкретному випадку вчинене ОСОБА_1 правопорушення є малозначним, тому необхідно скасувати постанову суду першої інстанції, звільнивши ОСОБА_1 від адміністративного стягнення, обмежившись усним зауваженням на підставі ст. 22 КУпАП.

У відповідності до ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін; 2) скасувати постанову та закрити провадження у справі; 3) скасувати постанову та прийняти нову постанову; 4) змінити постанову.

Керуючись ст. ст. 22, 33, 252, 294 КУпАП, Одеський апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Київського районного суду м. Одеси від 29 травня 2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП скасувати.

Прийняти нову постанову, якою ОСОБА_1 звільнити від адміністративної відповідальності за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП та оголосити ОСОБА_1 усне зауваження, на підставі ст. 22 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого ним адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду М.М.Драгомерецький