Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
03.05.2019 394/422/19

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Краснопольська Л.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки: АДРЕСА_1

за ч.1 ст.172-6 КУпАП,
В С Т А Н О В И Л А :

02.05.2019 року до Новоархангельського районного суду надійшов протокол № 140/19 від 25.04.2019 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією відносно ОСОБА_1 .

При вивченні матеріалів справи про адміністративне правопорушення встановлено, що ОСОБА_1 , відповідно до наказу військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 № 56 від 01.10.2014 року, призначено на посаду провідного спеціаліста відділення комплектування ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_2 , будучи, станом на 01.04.2018 року суб`єктом декларування в розумінні Закону, а саме: особою, зазначеною у підпункті «в» п. 1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», яка 01.04.2018 року в порушення вимог ч.2 ст. 45 Закону та абз. 1 пп. 2 п. 5 розділу ІІ порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який припинив діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями, несвоєчасно подала без поважних причин декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік до 01.04.2018 року, тим самим вчинила адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

В порядку підготовки даної справи про адміністративне правопорушення до розгляду відповідно до вимог ч. 1 ст. 278 КУпАП, суддя вирішує питання щодо правильності складання протоколу та інших матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Так, відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та обєктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та зясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, ст. 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності тощо.

Разом з цим, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов`язаних з корупцією, суди зобов`язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Згідно п.18 наказу МВС України від 06.11.2015 року № 1376 "Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції" протокол про адміністративне правопорушення та матеріали про вчинене адміністративне правопорушення відповідно до ст. 257 КУпАП надсилаються (надаються) органу (посадовій особі), уповноваженому(ій) розглядати справи про адміністративні правопорушення. КУпАП розгляд даної категорії справ віднесено до компетенції суду.

З наявних матеріалів справи суд не може встановити чи проводилась НАЗК перевірка відповідно до положень Закону України «Про запобігання корупції» за фактом несвоєчасного подання декларації. В матеріалах справи міститься лише повідомлення військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_4 до НАЗК про несвоєчасне подання декларації ОСОБА_1 від 10.04.2018 року.

Дослідивши матеріали встановлено, що датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, яке інкримінується ОСОБА_1 , орган поліції вважає 01.04.2018 року, а фактичним днем виявлення вказаного адміністративного правопорушення, відповідно до положень ст.ст. 251,252 КУпАП дату складання протоколу, тобто 25.04.2019 року, оскільки саме в цей день посадовою особою органу Національної поліції надається оцінка зібраним доказам у їх сукупності.

З таким висновком погодитись не можна, як з таким, що не узгоджується з принципом правової визначеності, оскільки несвоєчасне проведення ефективної адміністративної перевірки не може бути підставою для штучного подовження строків, визначених у ст.38 КУпАП.

Протокол про адміністративне правопорушення містить вказівку на дату виявлення правопорушення, як на дату його складання, що не є тотожними поняттями, а матеріали справи не містять даних щодо дати виявлення правопорушення, що унеможливлює зясування питання чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст.38 КУпАП. Так, згідно з вимогами ч.3 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. З даної норми вбачається, що строк накладення стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, має відраховуватися з дня його виявлення. Разом з цим, діючим законодавством чітко не визначено, що слід розуміти під виявленням правопорушення.

З наявних матеріалів справи не можливо встановити, чи проводилась НАЗК перевірка відповідно до положень п. 8 ч.1 ст.11 Закону України «Про запобіганнякорупції» за фактом несвоєчасного декларування ОСОБА_1 . В протоколі про адміністративне правопорушення відсутні дані щодо проведення відповідної перевірки стосовно неї, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України, пояснення останньої, направлені на підставі листа НАЗК щодо причин несвоєчасного подання декларації та інше.

Також, у звязку з відсутністю відповідних доказів, суд не може встановити і точний момент, коли спеціально уповноважений орган у сфері протидії корупції (згідно з положеннями ст.1 Закону України «Про запобігання корупції») почав володіти достатньою інформацію про вищевказане правопорушення, тобто коли воно фактично було виявлене.

Згідно з вимогами ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи. Така правова позиція узгоджується зі ст.8 Конституції України, відповідно до якої, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддею встановлено ряд недоліків, які мають значення для розгляду справи.

До протоколу необхідно долучати документи, які свідчать про підстави, процесуальний порядок збирання та отримання доказів у справі про адміністративне правопорушення. Посадовою особою, яка склала протокол, такі документи, не долучені.

Також не були завірені належним чином документи, які містяться в матеріалах справи з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Копії документів, які надійшли до суду, уповноваженою особою не завірені, що позбавляє можливості посилатись на них як на допустимий доказ.

Суддя звертає увагу, що обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст.251КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.

Пунктом 12 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» від 17.10.2014 передбачено, що суди мають повертати протоколи про адміністративне правопорушення, у разі недодержання при їх складанні вимог ст.256 КУпАП, для доопрацювання. Відповідно до рекомендацій, які містяться в п. 2 Постанови Пленуму ВСУкраїни № 13 від 25.05.1998 року «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» у випадках складення протоколу без додержання вимог ст. 256 КУпАП, суддя зобов`язаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу для належного оформлення. Така ж позиція зазначена і у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 23.12.2005 року. Як було роз`яснено в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.05.2017 № 223-943/0/4-17 щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією, в разі коли протокол складено не уповноваженою на те особою або без додержання вимог, установленихст. 256 КУпАП, суддя зобов`язаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому суб`єкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення. При цьому постанова про направлення протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, для належного оформлення (усунення недоліків) не підлягає апеляційному оскарженню.

З урахуванням вищевикладеного, суд позбавлений можливості надати оцінку в частині доведеності чи недоведеності обставин, відображених у протоколі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи імперативність норми щодо оформлення протоколу про адміністративні правопорушення, суддя вважає, що даний протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, необхідно повернути до Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення відповідно до вимог чинного законодавства, під час якого необхідно всебічно, повно, і об`єктивно з`ясувати всі обставини, що мають значення для прийняття правильного рішення, після чого, за наявності до того законних підстав, направити до суду.

Підстав для закриття провадження по справі, на даний час, виходячи з норм ст.ст.38, 247 КУпАП та ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, не вбачається, оскільки дана процесуальна дія не дасть змоги забезпечити виконання норм ст.ст.1, 6, 7, 23 КУпАП.

Керуючисьст. 62 Конституції України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ст.ст.1, 6, 7, 245, 247, 251, 252 , 256, 277, 278, 280, 283 КУпАП, суддя -
П О С Т А Н О В И Л А :

Матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП повернути Управлінню захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення і доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: /підпис/

З оригіналом згідно
Суддя Краснопольська Л.П.