Справа № 428/2972/19
Провадження №3/428/614/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2019 року м. Сєвєродонецьк

Сєвєродонецький міський суд Луганської області у складі:

головуючого судді Олійник В.М., за участю секретаря Василович Г.Ю., прокурора Сухіна Д.В., особи відносно якої складено протоколи про адміністративні правопорушення ОСОБА_1В, захисника ОСОБА_2,

розглянувши матеріали, які надійшли з Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії ЕМ № 392244, ІПН НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: м.Луганськ, кв.Мирний, 9/58, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, місце роботи та посада: директор Луганської обласної філармонії,

за скоєння правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколів про адміністративні правопорушення від 27.02.2019, № 32-02/95; № 32-02/97; № 32-02/99; № 32-02/101; № 32-02/103; № 32-02/105; № 32-02/107; № 32-02/109; № 32-02/111; № 32-02/113; № 32-02/115; № 32-02/117; № 32-02/119 ОСОБА_1 будучи директором комунальної установи культури - Луганської обласної філармонії, в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив Луганську обласну військово-цивільну адміністрацію про наявність у нього реального конфлікту інтересів, що виник під час видання у приміщенні Луганської обласної філармонії наказів від: 24 березня 2017 року № 37-к, 21 квітня 2017 року № 45-к, 26 травня 2017 року № 65-к, 23 червня 2017 року № 83-к, 21 липня 2017 року № 122-к, 22 серпня 2017 року № 135-к, 25 вересня 2017 року № 171-к, 24 жовтня 2017 року № 195-к, 24 листопада 2017 року № 209-к, 12 грудня 2017 року № 214-к, 30 січня 2018 року № 18-к, 27 лютого 2018 року № 21-к, 28 березня 2018 року № 38-к, якими встановлено премії його дружині та доньці.

Чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до протоколів про адміністративні правопорушення від 27.02.2019, № 32-02/96; № 32-02/98; № 32-02/100; № 32-02/102; № 32-02/104; № 32-02/106; № 32-02/108; № 32-02/110; № 32-02/112; № 32-02/114; № 32-02/116; № 32-02/118; № 32-02/120 ОСОБА_1 будучи директором комунальної установи культури - Луганської обласної філармонії, в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» у приміщенні Луганської обласної філармонії (просп. Хіміків, 13, м.Сєвєродонецьк, Луганська обл.) в умовах реального конфлікту інтересів видав накази від: 24 березня 2017 року № 37-к, 21 квітня 2017 року № 45-к, 26 травня 2017 року № 65-к, 23 червня 2017 року № 83-к, 21 липня 2017 року № 122-к, 22 серпня 2017 року № 135-к, 25 вересня 2017 року № 171-к, 24 жовтня 2017 року № 195-к, 24 листопада 2017 року № 209-к, 12 грудня 2017 року № 214-к, 30 січня 2018 року № 18-к, 27 лютого 2018 року № 21-к, 28 березня 2018 року № 38-к, яким встановлено премії його дружині та доньці.

Чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Прокурор у судовому засіданні підтвердив доводи викладені в протоколах про адміністративне правопорушення, з урахуванням обставин справи, повним визнанням ОСОБА_1 своєї провини, просив визнати його винним у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у мінімальному розмірі передбаченому санкцією статті за більш серйозне правопорушення.

ОСОБА_1 в судовому засіданні провину у скоєних правопорушеннях визнав повністю, розкаявся, підтвердив доводи викладені в протоколах про адміністративні правопорушення. Просив призначити покарання у мінімальному розмірі.

Захисник ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримав надані ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснення, просив, з урахуванням розкаяння та повного визнання провини призначити покарання у мінімальному розмірі.

Заслухавши учасників провадження, всебічно та обєктивно дослідивши матеріали провадження, суд відповідно до вимог ст.280 КУпАП, дійшов наступних висновків.

Санкцією ч.1 ст.172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Санкцією ч.2 ст.172-7 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У примітці до ст.172-7 КУпАП зазначено, що субєктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до частини другої статті 169 Цивільного кодексу України територіальні громади можуть створювати юридичні особи публічного права (комунальні підприємства, спільні комунальні підприємства, навчальні заклади тощо). Зокрема, органи місцевого самоврядування та органи виконавчої влади можуть створювати заклади культури (частина друга статті 9 Закону України «Про культуру»).

У ч.2 ст.81 ЦК України закріплено, що юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Згідно з підпунктом 1.1 пункту 1 статуту Луганської обласної філармонії, затвердженого розпорядженням голови обласної державної адміністрації - керівника обласної військово-цивільної адміністрації від 08 червня 2017 року № 362, Луганська обласна філармонія це комунальна установа культури, яка є спільною власністю територіальної громади сіл, селищ, міст Луганської області, управління яким здійснює обласна рада або уповноважений нею орган (рішення обласної ради від 23 грудня 2015 року № 22/36). З огляду на відомості Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань її засновником є Луганська обласна рада.

Відповідно до підпункту 6.1 пункту 6 Статуту безпосереднє керівництво ОСОБА_3 здійснює директор.

Оскільки Луганська обласна філармонія належить до юридичних осіб публічного права, а директор ОСОБА_3 як її керівник, який має організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські повноваження, відповідно є посадовою особою юридичної особи публічного права, то згідно з положеннями підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», є суб'єктом відповідальності за таке порушення.

Відповідно до підпункту 6.1 пункту 6 Статуту директор ОСОБА_3 призначається на посаду та звільняється з посади за рішенням обласної ради. З директором укладається контракт.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» в районі відсічі збройної агресії Російської Федерації, зокрема в районі проведення антитерористичної операції, для виконання повноважень місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування можуть утворюватися військово-цивільні адміністрації.

З наданих матеріалів вбачається, що розпорядженням від 10 березня 2015 року № 114-к ОСОБА_1 було призначено на посаду директора Луганської обласної філармонії. Між ним та Луганською обласною військово-цивільною адміністрацією в особі керівника ОСОБА_4 10 березня 2015 року укладено контракт.

Таким чином, наймачем ОСОБА_1 є Луганська обласна військово-цивільна адміністрація в особі голови обласної державної адміністрації. Відповідно до пункту 4 Контракту ОСОБА_1 підзвітний і підконтрольний наймачеві та уповноваженому органу управління, який наділений повноваженнями на його звільнення (пункт 15 Контракту).

Тобто, з урахуванням вищезазначеного ОСОБА_1, як директор Луганської обласної філармонії є суб'єктом відповідальності за ст.172-7 КУпАП та про наявність реального конфлікту інтересів зобов'язаний повідомляти Луганську обласну військово-цивільну адміністрацію.

Встановлено, що наказами від 29 вересня 2016 року № 260-к та від 29 вересня 2016 року № 274-к на роботу до ОСОБА_3 прийнято ОСОБА_5 та ОСОБА_6, які є дружиною та донькою ОСОБА_1 відповідно.

Надалі, виконуючи повноваження керівника ОСОБА_3, ОСОБА_1, в умовах реального конфлікту інтересів, про який не повідомив Луганську обласну військово-цивільну адміністрацію, у період часу з березня 2017 до березня 2018 року видавав накази згідно з якими, оцінивши вагомі результати у праці та з метою стимулювання до високопродуктивної праці своїх членів сім'ї, преміював їх за підсумками роботи у березні 2017 - березні 2018, що підтверджується наданими копіями наказів про преміювання працівників від: 24 березня 2017 року № 37-к, 21 квітня 2017 року № 45-к, 26 травня 2017 року № 65-к, 23 червня 2017 року № 83-к, 21 липня 2017 року № 122-к, 22 серпня 2017 року № 135-к, 25 вересня 2017 року № 171-к, 24 жовтня 2017 року № 195-к, 24 листопада 2017 року № 209-к, 12 грудня 2017 року № 214-к, 30 січня 2018 року № 18-к, 27 лютого 2018 року № 21-к, 28 березня 2018 року № 38-к.

Відповідно до абзацу тринадцятого частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», частини другої примітки до статті 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно з абзацом дванадцятим частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватним інтересом є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними особами.

Відповідно до частини четвертої статті 55 Сімейного кодексу України дружина та чоловік зобов'язані спільно дбати про матеріальне забезпечення сім'ї. Крім того, заробітна плата та інші доходи, одержані одним із подружжя, є об'єктом їх спільної сумісної власності (частина друга статті 61 Сімейного кодексу України).

З урахуванням позиції Конституційного Суду України, висловленої в абзаці четвертому пункту 3.6 Рішення від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004, поняття «право» у логічно-смисловому зв'язку має один і той самий зміст із поняттям «охоронюваний законом інтерес». Натомість, розкриваючи зміст слова «інтерес», Конституційний Суд України в абзаці першому пункту 3.1 цього Рішення зазначив, що в юридичних актах термін «інтерес», ураховуючи його як етимологічне, так і загальносоціологічне, психологічне значення, вживається у широкому чи вузькому значенні як самостійний об'єкт правовідносин, реалізація якого задовольняється чи блокується нормативними засобами.

Так, ОСОБА_1, його дружина та донька, як і будь-які інші громадяни згідно зі статтями 43 і 48 Конституції України мають право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім'ї, а також заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Зокрема, згідно з частиною другою статті 29 Закону України «Про культуру» держава забезпечує їм оплату праці. Разом з тим, відповідно до статті 2 Закону України «Про оплату праці», крім фіксованого окладу, до структури заробітної плати (додаткова) входять винагороди за трудові успіхи та винахідливість (премії).

Таким чином, шляхи задоволення гарантованих приватних прав ОСОБА_7 і ОСОБА_6, (на отримання заробітної плати у вигляді премій), а також приватного інтересу директора ОСОБА_3 урегульовано рядом нормативно-правових актів, у тому числі наказом Міністерства культури України від 18 жовтня 2015 року № 745, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 27 жовтня 2005 року за № 1285/11565, та Положенням про преміювання працівників та надання матеріальної допомоги, що є додатком 2 до Колективного договору Луганської обласної філармонії на 2015-2020 роки, затвердженого загальними зборами трудового колективу Луганської обласної філармонії 22 жовтня 2015 року протоколом № 3 (далі - Положення про преміювання).

Поряд з цим реалізація такого інтересу, як отримання членами родини заробітної плати у вигляді премії та поліпшення матеріального становища сім'ї, здійснюється безпосередньо за рішенням ОСОБА_1

Зокрема, відповідно до підпунктів 3.6 пункту 3 контрактів від 01 жовтня 2016 року № 37 і 01 жовтня 2016 року № 66, укладених директором ОСОБА_3 з ОСОБА_5 та ОСОБА_6, ОСОБА_1 має право заохочувати їх за сумлінну працю.

ОСОБА_3 від 12 грудня 2018 року № 01-10/258, на лист Національного агенства від 13 листопада 2018 року № 32-04/53828/18, у якому ОСОБА_1 заперечував наявність конфлікту інтересів, не поінформував про критерії, за якими оцінював роботу своїх членів сім'ї, проте зазначив, що рішення про преміювання подавалось асистентом диригента згідно з його посадовими обов'язками головному диригенту для подальшого погодження. Також рішення погоджувалось представником трудового колективу та оформлювалось додатком до наказу.

Згідно з підпунктом 2.3 пункту 2 Положення про преміювання питання про призначення і виплати премій працівникам вирішується згідно з цим Положенням за поданням заступників директора, керівників структурних підрозділів, профспілкового комітету відповідно до особистого вкладу кожного працівника в загальні результати роботи та за факторами преміювання.

Конкретний розмір премії працівнику визначається за поданням заступників директора та керівників структурних підрозділів залежно від особистого внеску кожного працівника в загальні результати праці та розміру фонду преміювання з урахуванням таких показників, як майстерність працівника, якість виконання роботи, ставлення до праці, дбайливе використання ресурсів, своєчасність, складність та обсяг виконання працівником його функціональних обов'язків, ініціативність, відповідальність, прагнення до саморозвитку тощо (підпункт 3.1 пункту 3 Положення про преміювання).

Згідно з пунктом 6 Контракту ОСОБА_1 як керівник ОСОБА_3 має право розпорядження грошовими коштами установи і видавати у межах своєї компетенції накази та інші акти, обов'язкові для усіх працівників установи. Аналогічні повноваження керівника ОСОБА_3 визначені в абзацах четвертому, восьмому, одинадцятому підпункту 6.3 пункту 6 Статуту, а також зазначено, що він встановлює конкретні розміри премій відповідно до чинного законодавства та колективного договору.

Так, премія встановлюються у відсотках від посадового окладу працівника з урахуванням фактично відпрацьованого часу, підставою для її нарахування є наказ керівника ОСОБА_3, узгоджений з профспілкою або з уповноваженим представником трудового колективу (підпункти 3.2, 3.4 пункту 3 Положення про преміювання).

Ураховуючи викладене, згідно зі Статутом та Контрактом виключно ОСОБА_1 наділений повноваженнями розпоряджатися коштами ОСОБА_3, встановлювати конкретний розмір премій її працівникам та видавати наказ, що є підставою для їх нарахування, натомість подання заступника директора, керівника структурного підрозділу та профспілкового комітету не запобігає виникненню реального конфлікту інтересів у директора ОСОБА_3, оскільки не позбавляє його зазначених повноважень та дискреції під час їх реалізації.

Згідно з підпунктом 3.1 пункту 3 Статуту майно установи є спільною власністю територіальної громади сіл, селищ, міст Луганської області. Відповідно до пункту 5 Контракту ОСОБА_1 зобов'язаний забезпечити збереження і раціональне використання майна ОСОБА_3, економне та раціональне використання її фінансових і матеріальних ресурсів.

Таким чином, кошти, за рахунок яких реалізовувалось право членів родини на отримання премій та задовольнявся приватний інтерес ОСОБА_1, є власністю територіальної громади сіл, селищ, міст Луганської області, збереження, економне та раціональне використання яких він зобовязаний забезпечити у зв'язку з виконанням повноважень директора ОСОБА_3.

В абзаці четвертому пункту 3.5 Рішення від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004 Конституційний Суд України відзначив, що конфлікт інтересів притаманний не тільки правовим і неправовим інтересам, а й конгломерату власне законних, охоронюваних законом і правом інтересів. Зокрема, певною конфліктністю характеризуються інтереси громадянина і держави, особи і суспільства, приватні та публічні.

Таким чином, при використанні коштів місцевого бюджету індивідуальний інтерес ОСОБА_1 в отриманні членами його родини коштів за виконану роботу та виконання обов'язку члена подружжя вступав у суперечність із наданими повноваженнями, які мали виконуватись у публічних інтересах територіальної громади, а отже, задовольняти інші за змістом потреби, ніж ті, що мають ОСОБА_1 та члени його родини.

Ураховуючи викладене, при визначенні підстав для преміювання за встановленими у ОСОБА_3 критеріями та розміру премій дружини та доньки ОСОБА_1 перебував в умовах реального конфлікту інтересів, який зумовлений тим, що він був змушений шукати баланс між своїм приватним інтересом у вигляді прагнення, у межах правового регулювання, забезпечити членів своєї сім'ї таким матеріальним благом, як премія, та необхідністю виконувати надані повноваження в інтересах громади, забезпечуючи економне використання ввіреного майна, повноваженнями на розпорядження яким він наділений.

Така суперечність впливала на неупереджену оцінку підсумків та результатів роботи ОСОБА_5 та ОСОБА_1І, у березні 2017- березні 2018 років.

У даній ситуації наявні три складові, які характеризують реальний конфлікт інтересів, а саме: приватний інтерес, службові повноваження та суперечність між ними, що впливає на неупередженість прийняття рішень, з чого вбачається наявність ознак реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 під час видання наказів про преміювання ОСОБА_5 та ОСОБА_6

ОСОБА_1 повідомляв про наявність конфлікту інтересів Луганську обласну військово-цивільну адміністрацію листом лише 11 травня 2018 року, яким він повідомив начальника управління культури, національностей та релігії Луганської обласної адміністрації про потенційний конфлікт інтересів зумовлений позаслужбовими стосунками з ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Таким чином, ОСОБА_1, вважаючи, що у нього відсутній реальний конфлікт інтересів під час прийняття наказів, у порушення пункту 2 частини першої статті 28 Закону не повідомив про його наявність керівника, чим вчинив правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 172-7 КУпАП, а також прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, за що ч.2 ст.172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, вказаними діями директор Луганської обласної філармонії ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП та полягає у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, суд вважає доведеним факт вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи матеріали справи, а також вимоги ст. 33-35 КУпАП, суд вважає необхідним притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та з урахуванням вимог ст. 36 КУпАП, відповідно до якої, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне з числа вчинених, суд вважає за необхідне накласти стягнення в межах санкції ч.2 ст.172-7 КУпАП, яка передбачає стягнення у вигляді накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При визначені виду і розміру стягнення ОСОБА_1, враховуючи характер вчиненого правопорушення, дані про особу, яка раніше корупційні правопорушення не вчиняла, ступінь вини, визнання провини, розкаяння, відсутність по справі обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суд вважає за доцільне призначити адміністративне стягнення з урахуванням вимог ст.36 КУпАП у виді штрафу у мінімальному розмірі передбаченому ч.2 ст. 172-7 КУпАП, а саме двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» необхідно стягнути судовий збір в дохід держави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 33, 36, ч.1, ч.2 ст. 172-7, ст. 221, 276, 277, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України «Про судовий збір»,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративні стягнення за скоєння адміністративних правопорушень передбачених:

- ч.1 ст.172-7 КУпАП - у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн;

- ч.2 ст.172-7 КУпАП - у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 грн.

На підставі ст.36 КУпАП накласти стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме ч.2 ст.172-7 КУпАП у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 200 (двохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 грн. (отримувач-УК у м.СЄВЄРОД/СЄВЄРОД/2181100; код отримувача- 37944909; банк отримувача:Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача(МФО)-899998; номер рахунку-2080; код класифікації доходів бюджету -21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в особі Державної судової адміністрації України у розмірі 384,20 грн. (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код за ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача: 6001; код класифікації доходів бюджету: 22030106 (судовий збір)).

Постанова може бути оскаржена до Луганського апеляційного суду у десятиденний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Сєвєродонецький міський суд.

Відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через пятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Розяснити, що у випадку несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього можуть бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Суддя В. М. Олійник