Справа № 359/1772/19
Провадження № 3/359/773/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., розглянув за участю представника митниці Ясінської О.Я., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її представника - адвоката Чаплієва К.В., адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянки України ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження, місце народження: Україна, АР Крим, місце проживання: Україна, АДРЕСА_1 працює: тимчасово не працює, паспорт громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_1, виданий 12.12.2016, орган, що видав 8099, запис № 406, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2,-

в с т а н о в и в :

26.01.2019 р. о 10 год. 45 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянка України ОСОБА_1, яка відлітала до Італії, м. Венеція, літаком авіакомпанії «МАУ», рейсом № 335, своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчила про факти, що мають юридичне значення.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018р. «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянці України ОСОБА_1, було задано запитання щодо наявності в неї готівки, на що вона відповіла, що має приблизно 12 000 доларів США. Після цього пасажирку було запрошено пройти в службове приміщення митниці (зону митного контролю) та пред'явити всю наявну готівку, де пасажиркою було видано готівку в розмірі 12 741 доларів США, що знаходились в одному з відділень гаманця пасажирки, що лежав в одному з відділень дорожньої сумки пасажирки (ручна поклаж)а.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки України ОСОБА_1 вся готівка належить їй особисто.

З виявленої суми пасажирці громадянці України ОСОБА_1 пропущено 11 341 долар США (що становить в еквіваленті 10 000 євро, згідно курсу НБУ на 26.01.2019). За протоколом про порушення митних правил вилучено 1 400 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажирка не надала, до моменту перетину нею «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз'яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не зверталась.

Таким чином, своїми діями громадянка України ОСОБА_1, під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України, громадянкою України ОСОБА_1, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для резидентів України, відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. зі змінами, та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим, інспектором митниці на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», 26.01.2019 року складено протокол про порушення митних правил № 0035/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом № 0035/12500/19 вилучено: долари США, згідно курсу НБУ на 26.01.2019 р. за 100 доларів США 2778-6528 гривень, кількістю - 1400, вартістю 38 901 грн. 14 коп.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, судом - не встановлено.

Громадянка України ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину визнала, однак зазначила, що це сталося ненавмисне, оскільки вважала, що перевезена нею валюта в еквіваленті дорівнює 10000 євро. Всі кошти, які вона ввозила належать їй та чоловікові ОСОБА_2 і є його заробітної платою, яку він отримав працюючи в авіакомпанії АТ Авкон Джет. Також вказала, що відлітала до Італії, м. Венеція, літаком авіакомпанії «МАУ», рейсом № 335 разом зі своїм чоловіком.

Представник особи, яка притягається до відповідальності - адвокат Чаплієва К.В. в судовому засіданні повідомила, що тимчасово вилучена валюта у громадянки України ОСОБА_1 мають цілком законне походження та отримані її чоловіком ОСОБА_2 в якості заробітної плати. Вказані кошти є для останньої дуже значними, оскільки на даний момент вона не працює і перебуває на повному утриманні її чоловіка. При вирішенні справи просить врахувати сукупність обставин, що пом'якшують відповідальність особи яка притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Таким чином, враховуючи вищевикладене, просить призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту повернути.

У судовому засіданні представник митниці протокол підтримала та зазначила, що громадянка України ОСОБА_1, скоїла порушення митних правил, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України, у зв'язку з чим просила застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та її представника, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, приходить до висновку, що в діях громадянки України ОСОБА_1, вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил № 0035/12500/19 від 26.01.2019 року громадянка України ОСОБА_1, обрала зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до п. 2 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа-резидент має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі. Вивезення за межі України фізичними особами-резидентами готівки в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, здійснюється за наявності документів, що підтверджують зняття ними готівки з власних рахунків у банках, і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянка України ОСОБА_1, перетнула «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістила через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, відповідно до наданих пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинила громадянка України ОСОБА_1, полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 1400 доларів США, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти з території України в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення яке вчинила громадянка України ОСОБА_1, полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Вивезення даної суми з території України резидентами допускається, за умови його письмового декларування митному органу виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро.

Таким чином єдине діяння, яке вчинила громадянка України ОСОБА_1,, полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянка України ОСОБА_1, підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянка України ОСОБА_1, потенційно могла завдати державі була незначною: вона не ухилялася від сплати мита та інших зборів і не завдала державі іншої шкоди, якби вона вивозила гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були вивезені з території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення особи, яка порушила правила митного законодавства, та в судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянка України ОСОБА_1, офіційно не працевлаштована та перебуває на утримані свого чоловіка. Також встановлено, що ОСОБА_1 перебуває в шлюбі з гр. ОСОБА_2 з квітня 2016 року. Вилучені кошти були надані її чоловіком ОСОБА_2, які останній отримав в якості заробітної плати, працюючи пілотом в авіакомпані АТ Авкон Джет. Дані обставини підтверджуються наданими адвокатом належним чином завіреними документами. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянки України ОСОБА_1,, підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти. У зв'язку з цим, тимчасово вилучені кошти у правопорушника мають легальне походження.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. Вилучена валюта працівниками митниці є для громадянки України ОСОБА_1, дуже значною сумою, оскільки вона на даний момент не працює, немає жодного доходу, а грошові кошти були нею отримані від її чоловіка, які останній надав їх із заробітної плати. Конфіскація цих коштів, на які розраховувала громадянка України ОСОБА_1, поставить її в скрутне матеріальне становище, позбавить її можливості забезпечити гідне існування. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов'язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06 листопада 2008 року).

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянки України ОСОБА_1, на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на неї «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянки України та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянки України ОСОБА_1

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянки України ОСОБА_1, на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 7 грн. 12 коп. (а.с.16).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянка України ОСОБА_1, на яку накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Визнати винною громадянку України ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження, паспорт громадянки України для виїзду за кордон № НОМЕР_1, виданий 12.12.2016, орган, що видав 8099, запис № 406, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0035/12500/19, від 26.01.2019 року, а саме: долари США, згідно курсу НБУ на 26.01.2019 за 100 доларів США 2778-6528 гривень, кількістю - 1400, вартістю 38 901 грн. 14 коп. - повернути громадянці України ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження, паспорт громадянки України для виїзду за кордон № НОМЕР_1, виданий 12.12.2016, орган, що видав 8099, запис № 406, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2.

Стягнути з громадянки України ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження, паспорт громадянки України для виїзду за кордон № НОМЕР_1, виданий 12.12.2016, орган, що видав 8099, запис № 406, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з громадянки України ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження, паспорт громадянки України для виїзду за кордон № НОМЕР_1, виданий 12.12.2016, орган, що видав 8099, запис № 406, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 7 грн. 12 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя: Ю.В. Кабанячий