Справа № 206/680/19
Провадження № 3/206/371/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

18.03.2019року Самарський районний суд міста Дніпропетровськау складі:

головуючого судді Поштаренко О.В.

за участю секретаря: Бубісь А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, тимчасово не працюючого, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1, за ч.1 ст. 173-2 КУпАП,

за участю потерпілої: ОСОБА_2

ВСТАНОВИВ:

До Самарського районного суду м.Дніпропетровська надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

26 січня 2019 року близько об 11 годині 00 хвилин громадянин ОСОБА_1 прийшовши за місцем мешкання: АДРЕСА_2, ображав громадянку ОСОБА_2 нецензурною лайкою, з якою разом проживають, чим міг завдати шкоди її психологічному здоров'ю, чим вчинив дії психологічного характеру домашнього насильства. Прямої загрози життю та здоров'ю громадянці ОСОБА_2 не було. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, за що передбачена відповідальнісь за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні повідомила, що її співмешканець ОСОБА_1 вчиняв відносно неї дії фізичного характеру, внаслідок чого вона отримала тілесні ушкодження, що підтверджується висновком судово-медичного експерта №304. Крім того, зазначила, що вона надавала зазначений висновок дільничому для прийняття відповідного рішення, однак останній ніяк не відреагував.

Заслухавши покази потерпілої ОСОБА_2, дослідивши матеріали справи про адміністративне, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи.

Згідно зі ст.278 КУпАП України орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Доказами у справах про вчинення насильства в сімї є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такими даними, згідно зі ст. 251 КУпАП, можуть бути: протокол про адміністративне правопорушення; пояснення особи, яка вчинила насильство в сімї; пояснення жертви насильства в сімї; пояснення свідків; висновок експерта; речові докази; показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху; протоколи про вилучення речей і документів, а також інші документи. Визначений законодавцем перелік доказів не є вичерпним. Наприклад, іншими документами як доказами про порушення захисного припису можуть бути технічні звіти телефонного оператора щодо розмов особи, яка вчинила насильство в сімї з жертвою тощо.

26.01.2019 року близько об 11 годині 00 хвилин громадянин ОСОБА_1 прийшовши за місцем мешкання: АДРЕСА_2, ображав громадянку ОСОБА_2 нецензурною лайкою, з якою разом проживають, чим міг завдати шкоди її психологічному здоров'ю, чим вчинив дії психологічного характеру домашнього насильства. Прямої загрози життю та здоров'ю громадянці ОСОБА_2 не було. Згідно диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП винуватість особи за даною статтею наступає в разі умисного вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози і т.д.) внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого.

Разом з тим, з показань потерпілої ОСОБА_2 та висновку судмедексперта, з якого виходить що у потерпілої ОСОБА_2 виявлені легкі тілесні ушкодження.

Орган досудового розслідування зробив передчасні висновки про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, оскільки не взяв до уваги наданий потерпілою висновок судмедексперта щодо ступеня тяжкості тілесних ушкоджень завданих потерпілій ОСОБА_2Ю, у якої відповідно до висновку судово-медичного експерта №304 від 25.01.2019 року, виявлені тілесні ушкодженняу вигляді: крововиливу в проекції нижньої губи ліворуч, синців на обличчі, тулубі та в проекції лівого кульшового суглобу, що спричинені від дії тупого твердого предмету. За своїм характером виявлені тілесні ушкодження відносяться до легкиз тілесних ушкоджень, що мають незначні скороминущі наслідки. Тобто судом встановленні обставини скоєння ОСОБА_1 дій, які не були встановленні та перевірені органом досудового розслідування та з яких вбачаються ознаки кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Відповідно до ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов'язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування під час якого прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження та надати їм належну правову оцінку та забезпечитиприйняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Розглядаючи дану скаргу суд приймає до уваги висновки Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в Узагальненні "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" від 12 січня 2017 року.

Зокрема в пункті 2 висновків Узагальнення вказано, що якщо особа звертається з певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов'язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то це звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах (тобто в порядкуЗакону України «Про звернення громадян»). Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб'єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правиламист. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, - за правиламиЗакону України «Про звернення громадян», оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначенихКПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно дост. 284 КПК.

Згідно п. 3 висновку Узагальнення, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов'язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Натомість, всупереч вимогам ст. 214 КПК України, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесено.

Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, а права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави

Стаття 28 Конституції декларує право кожного на повагу до його гідності. В цій нормі також зазначено, що ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню.

Статтею 15 Закону України «Про попередження насильства в сімї» від 15.11.2001 р. No2789-ІІІ, з подальшими змінами передбачено, що члени сім'ї, які вчинили насильство в сім'ї, несуть кримінальну, адміністративну чи цивільно-правову відповідальність згідно з законом.

Так, насильство в сім'ї має ознаки як адміністративного правопорушення, так і кримінального злочину. Основою розмежування є настання шкідливих або небезпечних наслідків.

Аналізуючи наявні матеріали адміністративного провадження, ймовірно можна зробити висновок, що дії, вчинені порушником не підпадають під дії згаданого вище закону, а носять більш жорсткий характер. В такому випадку, працівник поліції, на жаль, не зробив повний перелік всіх процесуальних дій спрямованих на те, щоб провести аналіз, наданих потерпілою пояснень, не направив матеріали до слідчого органу.

В такому випадку, аналізуючи у своїй сукупності всі зібрані по справі матеріали адміністративного провадження, не прийнято жодного процесуального рішення про те, на підставі яких доказів уповноважена службова особа дійшла висновку про наявність в діях порушника саме насильства в сім'ї, в той час як потерпіла стверджує, що їй погрожують фізичною розправою та завдають тілесні ушкодження, шляхом ударів по обличчю, тулубу та нижній кінцівці. Крім того, чітко вказує на особу, яка вчиняє дане правопорушення. Проте, слідчим не прийнято постанови про закриття кримінального провадження за відсутності складу можливого кримінального правопорушення, передбаченого Розділом ІІ КК України, що унеможливлює суд при прийнятті рішення керуватися Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Ретельно дослідивши матеріали адміністративного провадження, суд вважає, що передчасним буде вирішувати по суті та приймати постанову з остаточним процесуальним рішенням у цій справі про адміністративне правопорушення, так-як відсутня вмотивована постанова слідчого про закриття кримінального провадження, за відсутності у діях ОСОБА_1 події чи/або складу кримінальних правопорушень. Необхідно спочатку прийняти рішення про наявність або відсутність в діях порушника складу кримінального правопорушення, тобто внести відомості до ЄРДР по факту нанесення тілесних ушкоджень, з'ясувати відсутність або наявність в діях порушника складу кримінального правопорушення і тільки після закриття кримінального провадження (якщо таке буде мати місце), можливо стверджувати про наявність в діях порушника складу адміністративного правопорушення та керуватися нормами Кодексу України про адміністративні правопорушення. Така послідовність дій надасть можливість суду прийти до чіткого висновку по справі, вірно застосувати до порушника покарання за Кодексами та Законами України, а також у разі відсутності або наявності в діях порушника складу адміністративного або кримінального правопорушення, прийняти остаточне рішення, розглянувши яке, не будуть порушенні строки про притягнення особи до юридичної відповідальності.

З огляду на викладене, оскільки в діях ОСОБА_1 суд вбачає ознаки злочину, передбаченого ч. 1 ст.125 КК України, матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками ч.1 ст.173-2 КУпАП необхідно передати до Самарського відділу поліції ДВП ГУНП в Дніпропетровській області для прийняття рішення відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.

Таким чином суд вважає за необхідне зобов'язати орган досудового розслідування внести відомості до ЄРДР що до вищевказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.173-2 ч.1, 253, 276, 277, 278, 283, 284 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП передати до органу досудового розслідування - Самарського відділу поліції ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, для прийняття рішення відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.

Дані щодо правопорушення вчиненого ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 - внести в Єдиний державний реєстр досудових розслідувань за ч. 1 ст. 125 Кримінального кодексу України.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.В.Поштаренко