Справа № 212/6598/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2019 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста кривого рогу Дніпропетровської області Власенко М.Д., розглянувши матеріали, які надійшли з Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працює, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 653017 від 27 липня 2019 року, ОСОБА_1 , 27 липня 2019 року близько 04 години 30 хвилин в Дніпропетровській області м.Кривий Ріг на об`їзній дорозі біля с.Кресівський-2, висловлювався нецензурною лайкою в сторону поліцейських, погрожував їм фізичною розправою, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, своїми діями вчинив дрібне хуліганство, чим скоїв адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Також, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 653018 від 27 липня 2019 року, ОСОБА_1 , 27 липня 2019 року близько 04 години 30 хвилин в Дніпропетровській області м.Кривий Ріг на об`їзній дорозі біля с.Кресівський-2, виражався нецензурною лайкою в сторону поліцейських, на законну вимогу припинити правопорушення не реагував, чинив злісну непокору під час затримання, своїми діями вчинив злісну непокору працівникам поліції під час виконання ними службових повноважень, чи скоїв правопорушення передбачене ст. 185 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи, які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

У зв`язку з тим, що протоколи про адміністративні правопорушення складені стосовно однією і тієї ж особи і підлягають одночасному розгляду одним і тим же органом, зазначені справи слід об`єднати в одне провадження, суд вважає за необхідне об`єднати в одне провадження матеріали справ про адміністративні правопорушення згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 653017 від 27 липня 2019 року (справа № 212/6598/19, провадження № 3/212/1812/19), протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 653018 від 27 липня 2019 року (справа № 212/6599/19, провадження № 3/212/1813/19), присвоївши їм єдиний номер справи 212/6598/19, провадження № 3/212/1812/19.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушень передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП не визнав, та пояснив, що у вказаний у протоколі день та час дійсно перебував об`їзній дорозі біля с.Кресівський-2 близько 04.00 години, сидів в машині свого знайомого, мимо проїздив патрульний автомобіль, в нього почали вимагати документи, в тому числі на автомобіль, вимагали відчинити багажник та надати можливість провести огляд автомобіля. Причини таких вимог не пояснювали, погрожували адміністративним затриманням, що в результаті і відбулось, оскільки він був обурений свавіллям працівників поліції. Свої заперечення щодо дій працівників поліції він виклав в обох протоколах, а також у протоколі затримання. Вважає, що жодним чином не міг порушити громадський порядок та спокій громадян, оскільки рано вранці на об`їзній дорозі за межами міста не було жодної людини. Нецензурною лайкою у бік правоохоронців не виражався, честь та гідність поліцейських не ображав, фізичною розправою не погрожував, вимагав лише пояснити причини, з яких від нього вимагали надати для огляду автомобіль, власником та водієм якого він не був.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 653018 від 27 липня 2019 року убачається, що ОСОБА_1 , 27 липня 2019 року близько 04 години 30 хвилин в Дніпропетровській області м.Кривий Ріг на об`їзній дорозі біля с.Кресівський-2, виражався нецензурною лайкою в сторону поліцейських, на законну вимогу припинити правопорушення не реагував, чинив злісну непокору під час затримання, своїми діями вчинив злісну непокору працівникам поліції під час виконання ними службових повноважень, чи скоїв правопорушення передбачене ст. 185 КУпАП.

При цьому, адміністративна відповідальність за ст. 185 КУпАП настає за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Об`єктом цього правопорушення виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління. Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції (або члена громадського формування з охорони громадського порядку чи державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку) при виконанні ним службових обов`язків. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Таке правопорушення повинно проявлятись у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Вказане тлумачення викладено в Рішенні Конституційного Суду України від 11 жовтня 2011 року №10-рп/2011.

У відповідності до п.7 постанови Пленум Верховного Суду України «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоровя, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» №8 від 26.06.1992 року(зі змінами) роз`яснено, що злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, що адміністративна відповідальність за ст.185КУпАП настає при відсутності застосування фізичної сили з боку винної особи.

Дане правопорушення обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції при виконанні ним службових обов`язків, оскільки вимога працівника міліції або розпорядження це - акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі, який має бути законодавчо обґрунтований.

Виходячи з наведеного, на наявність складу даного правопорушення в діях особи впливає не лише вимога, яка була поставлена працівниками поліції, але і у зв`язку з чим вона висувалась.

Проте зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП не вбачається, яку саме законну вимогу було пред`явлено працівником поліції ОСОБА_1 та від виконання яких законних вимог працівників поліції він відмовився.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення за ст.185 КУпАП щодо ОСОБА_1 відсутні відомості щодо свідків вказаних подій, що позбавляє суд можливості їх виклику та допиту в судовому засіданні.

Жодних інших належних та допустимих доказів на підтвердження вчинення особою адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП матеріали справи не містять. Сам по собі долучений рапорт працівника поліції не є беззаперечним доказом провини особи за відсутності свідків та відеодоказів.

Враховуючи встановлені обставини, суддя дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 653017 від 27 липня 2019 року, убачається, що ОСОБА_1 , 27 липня 2019 року близько 04 години 30 хвилин в Дніпропетровській області м. Кривий Ріг на об`їзній дорозі біля с.Кресівський-2, висловлювався нецензурною лайкою в сторону поліцейських, погрожував їм фізичною розправою, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, своїми діями вчинив дрібне хуліганство, чим скоїв адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадянин - це людина, яка належить до певної країни, де вона має відповідний юридичний статус, або співвідносить себе з нею, зокрема, згідно ст. 1 Закону України «Про громадянство» громадянин України - особа, яка набула громадянство України в порядку, передбаченому законами України та міжнародними договорами України.

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (Закон України «Про національну поліцію).

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові "Про судову практику у справах про хуліганство" від 22 грудня 2006 року № 10узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов висновків, що протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені місце, час учинення і суть дрібного хуліганства (ст. 256 КпАП).

Як вбачається зі змісту протоколу, ОСОБА_1 нецензурно виражався в бік працівників поліції, погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Проте зі змісту протоколу не можливо встановити чим саме ОСОБА_1 яким чином було порушено спокій громадян та громадський порядок, враховуючи, що події відбувались о 04.30 годині ранку на об`їзній дорозі. Особа потерпілого від хуліганських дій у протоколі не зазначена, тобто ідентифікувати потерпілих не можливо, також в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені і свідки вчинення ОСОБА_1 хуліганських дій, що позбавляє суд можливості їх виклику.

Тобто в протоколі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП відсутні докази, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, такі докази також не додані до матеріалів протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно з вимогами ст.ст.31,40 Закону України «Про Національну поліцію», наказом Департаменту патрульної поліції НПУ від 03.02.2016№ 100,яким затверджено «Інструкцію про порядок зберігання, видачі, приймання, використання нагрудних відеокамер (відеореєстраторів) працівниками патрульної поліції та доступ відеозаписів з них» та наказу Департаменту патрульної поліції НПУ «Про порядок зберігання, використання відеозапису та відео реєстраторів патрульних» від 24.11.2015 № 14/1 чітко регламентують, що кожному патрульному поліцейському видається нагрудна відеокамера, а також вказується коли поліцейський повинен її обов`язково вмикати.

Як вбачається з рапортів поліцейського, доданих до обох протоколів, під час вказаних подій працівниками застосовувались бодікамери 00100,00266,00239, проте відеозапис до матеріалів не долучені.

За правилами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно статей 1, 3, 8, 9 Конституції - Україна є правовою державою, в якій людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави; утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Конституція України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується. Чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Відповідно до статті 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нікого не може бути визнано винним у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення на підставі будь-якої дії чи бездіяльності, яка на час її вчинення не становила кримінального правопорушення згідно з національним законом або міжнародним правом; також не може бути призначене суворіше покарання ніж те, що підлягало застосуванню на час вчинення кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Аналізуючи докази у сукупності між собою, враховуючи обставини, зазначені у протоколах про притягнення до адміністративної відповідальності, які не підтверджені у передбачений законом спосіб, суд приходить до висновку про те, що достатніх доказів, які підтверджують, що ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ст. ст. 173, 185 КУпАП, не надано, внаслідок чого провадження у справі належить закрити з підстав, передбачених п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та з урахуванням обставин справи, керуючись ст.ст. 173, 185, 247, 251, 252, 256, 283, 284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Об`єднати справи про вчинення адміністративних правопорушень відносно ОСОБА_1 за № 212/6598/19, провадження № 3/212/1812/19 за ст. 173 КУпАП та за №212/6599/19, провадження № 3/212/1813/19 за ст. 185 КУпАП, та присвоїти єдиний номер справи - № 212/6598/19, провадження № 3/212/1812/19.

Провадження в справі про адміністративні правопорушення, передбачені ст. ст. 173,185 КУпАП щодо ОСОБА_1 - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в діях останнього події та складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. ст. 173,185 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського Апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя М.Д. Власенко