П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.11.2019 суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіна О.В. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Білоцерківського відділу поліції Головного Управління Національної поліції України в Київській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

У С Т А Н О В И В :

9.11.2019 приблизно о 02.00 гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в коридорі будинку АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою на адресу сусідів та погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Згідно зі ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративно відповідальності, є обов`язковою.

Відповідно до ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП розглядаються судом протягом доби.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що 9.11.2019 він з своєю дружиною відпочивали в дома за адресою: АДРЕСА_1 , в них виникли непорозуміння і остання вийшла на коридор, а двері зачинилися, через що ОСОБА_1 почав кричати, а сусіди чомусь викликали поліцію.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність складу адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справ.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Суддя, розглянувши протокол та додані до нього документи, заслухавши ОСОБА_1 вважає, що зазначена подія відбувалась між подружжям за місцем проживання ОСОБА_1 , в матеріалах справи відсутні докази, що порушено громадський порядок і спокій громадян. Таким чином, дії ОСОБА_1 не утворюють складу адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП, а тому провадження в справі слід закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Виходячи з викладеного, керуючись статтями 221,247, 283, 284 КУпАП та відповідно до ст. 173 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяО. В. Ларіна