Справа № 359/4644/19
Провадження № 3/359/1743/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В. розглянув, за участю представника митниці Ясінської О.Я., за участю представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвоката Осовітня Л.В., адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина Німеччини ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Латвійська РСР АДРЕСА_1 . Рига, постійно проживає: АДРЕСА_2 , працює: радник з логістики (приватний підприємець), паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_1 , виданий 16.01.2014, орган, що видав: LANDESHAUPTSTADT MUNCHEN KVR,-

в с т а н о в и в :

30.04.2019 о 23 год. 00 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» громадянин Німеччини ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), який прилетів до України з Німеччини, м. Мюнхен, літаком авіакомпанії «Lufthansa», рейсом № НОМЕР_2 , своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України №671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину Німеччини ОСОБА_5 ( ОСОБА_4 ), який самостійно обрав спосіб проходження митного контролю «зелений коридор», було задано запитання, після перетину ним «зеленої лінії», щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має еквівалент 10 000 євро в іншій валюті. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю), пасажиром було видано готівку в розмірі 12000 доларів США та 230 євро, що знаходилась у відкритому паперовому конверті, який містився в чоловічій сумці пасажира (ручна поклажа), яку він тримав у руках.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_2 вказана валюта належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, яка є меншою еквіваленту 10 000 євро.

З виявленої суми пасажиру було пропущено 11100 доларів США та 10 євро (що за курсом НБУ на 30.04.2019 становить еквівалент 9989.32 євро). За протоколом про порушення митних правил вилучено 900 доларів США та 220 євро. Готівка була перерахована в службовому приміщенні митниці в присутності пасажира.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався та для декларування готівкових коштів на «червоний коридор» не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Німеччини ОСОБА_7 ( ОСОБА_4 ), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» та Постанови Правління НБУ №5 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв`язку з цим, інспектором митниці, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, 30.04.2019 складено протокол про порушення митних правил №0210/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0210/12500/19 вилучено: долари США, згідно курсу НБУ на 30.04.2019 за 100 доларів США 2661-9328 гривень, кількістю - 900, вартістю 23957 гривень 40 копійок. Євро, згідно курсу НБУ на 30.04.2019 за 100 євро 2960-8679 гривень, кількістю 220, вартістю 6513 гривень 91 копійок.

У рахунок забезпечення штрафу за протоколом №0210/12500/19 від 30.04.2019, зі громадянина Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), вилучено 1700 гривень 00 копійок (а.с.22).

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, судом - не встановлено.

У судове засідання громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ) не з`явився. Повідомлення про дату, час та місце розгляду адміністративної справи про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України було розміщено у передбаченому законом порядку на веб-сайті: https://court.gov.ua/sud1005 Бориспільського міськрайонного суду Київської області. Причини неявки правопорушника суду не відомі. Разом з цим, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності у судове засідання забезпечив явку свого представника за договором, адвоката Осовітню Л.В. У зв`язку з чим, відповідно до вимог Митного кодексу України, суддя прийшов до висновку про можливість розгляду справи у відсутності особи, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил та за участю його представника за договором.

Представник за договором особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Осовітня Л.В. у судовому засіданні повідомила, що громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), вину у вчиненому правопорушенні не визнає у повному обсязі, оскільки 30.04.2019 він прилетів до України з Німеччини, м. Мюнхен приблизно о 23.00 годині. При собі він мав 12000 доларів США та 230 євро, що знаходилися в його чоловічій сумці. З урахуванням того, що громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ) був втомлений довгим перельотом будучи впевненим, що поміняні ним кошти у сумі 10000 євро дорівнює 12400 доларів США не перевищує, дозволену суму коштів для перетину кордону України. Будучи впевненим, що його підрахунок по курсу є дозволеним, пішов по зеленому коридору, де і був зупинений працівниками митниці, тому будь-яких дій спрямованих на переміщення через митний кордон України коштів в обсягах, що перевищують неоподатковану норму, у нього не було на меті. В його діях відсутній умисел вчинення адміністративного правопорушення. Він одразу повідомив про кошти наявні у нього, які є його особистими заощадженнями від заробітної плати. Громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ) є радник з логістики тобто приватний підприємець, вилучені у нього кошти інспектором митниці, є його заощадженнями від заробітної плати, тобто є законним та легальним його доходом. Крім того, вилучені кошти мають цільове призначення, а саме для благодійної та матеріальної допомоги дітям які прагнуть розвивати свої спортивні здібності та реалізуватися у скваш спорті. Громадянин Німеччини до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягувалася. Є чоловіком похилого віку, який займається підприємницькою діяльністю, а тому вилучені у нього кошти мають для нього дуже велике значення. На підтвердження своїх слів долучила до матеріалів справи документи, які мають у встановлений законом порядку переклад. Отже, враховуючи вищезазначене, обставини, що характеризують особу правопорушника, просила суд, врахувати зазначені обставини та закрити провадження на підставі ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в діях громадянина Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_2 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та вилучену валую яка є легальним джерелом доходу повернути громадянину Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_2 .

Представник митниці протокол підтримала та зазначила, що громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв`язку з чим просила застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, пояснення представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_2 , вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0210/12500/19 від 30.04.2019, громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення, так як він обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», п. 5 фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу. Пунктом 6 даної постанови закріплено, що фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «зеленої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), перетнув «зелену лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Таким чином, вина правопорушника доведена і підтверджується письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил №0210/12500/19 від 30.04.2019 (а.с.2-6); даними доповідної записки головного державного інспектора ВМО №3 митного поста «Аеропорт-Бориспіль» Київської митниці ДФС Музира С. (а.с.7-8); даними доповідної записки головного державного інспектора ВМО №3 митного поста «Аеропорт-Бориспіль» Київської митниці ДФС ОСОБА_8 . (а.с.9); письмовими поясненнями правопорушника (а.с.10-11); даними протоколу опитування в справі про порушення митних правил №0210/12500/19 від 30.04.2019 (а.с.12-14); копією паспорту правопорушника (а.с.15-16); описом предметів (а.с.17-21), та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_2 , полягало у переміщенні через митний кордон України не задекларованих митному органу коштів в сумі 12000 доларів США та 230 євро, що підлягає обов`язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в Україну в принципі не обмежена, обмежена лише сума, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об`єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за, що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

З матеріалів справи не вбачається, що громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ) раніше судимий, або притягується до кримінальної чи адміністративної відповідальності. За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми на територію України пасажиру допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином, єдине діяння, яке вчинив громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

Так, у п. 28 рішення «Гирлян проти Росії» від 09.10.2018 (скарга № 35943/15) суд повторює, що для того, щоб бути пропорційним, втручання повинно відповідати серйозності порушення і санкції з огляду на тяжкість злочину, за яке воно призначене для покарання - в даному випадку недотримання вимоги декларації - а не серйозність будь-якого передбачуваного порушення, яке насправді не було встановлено, наприклад, злочин відмивання грошей або ухилення від сплати податків (див. Ісмаїлов, § 38, Grifhorst, § 102, і Boljeviж, § 44).

Отже, з огляду на практику Європейського суду, за вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_2 , підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

При цьому, суддя звертає увагу, що представник митниці, у судовому засіданні, не довів і навіть не стверджував, що одного такого адміністративного стягнення не достатньо для досягнення бажаного стримуючого і карного впливу і запобігання порушень вимог про декларування. Пояснення представника митниці щодо застосування конфіскації обґрунтовуються виключно тим, що таке додаткове адміністративне стягнення передбачене санкцією ст. 471 МК України, як обов`язкове.

Шкода, яку громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухиляється від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввозив гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені на територію держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення представника за договором особи, яка порушила правила митного законодавства, долучені нею до матеріалів справи документи та встановлені в цілому у судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин та досліджених документів, судом встановлено, що громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ) є приватним підприємцем - радник з логістики. Вилучена працівниками митниці валюта, є його заощадженнями від офіційного джерела доходу, оскільки отримана внаслідок виплати заробітної плати, тобто є для громадянина Німеччини приватною власністю, що підтверджується довідками банку «Deutsche Bank» надані у встановленому законом порядку та які містять належний переклад того, що у їхній базі даних зазначено, що ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), знято кошти в період з 01.12.2018 до 30.04.2019, у сумі 17000 євро.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено.

При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина Німеччини ОСОБА_9 ОСОБА_2 , підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення. Так в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження такої валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Гирлян проти Росії» (№ 35943/15) від 09.10.2018. Посилаючись на статтю 1 Протоколу № 1 (захист власності) до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод С. Гирлян звернувся до Європейського суду з прав людини. У скарзі він обґрунтував, що конфіскація була надмірною та непропорційною переслідуваній законній меті, адже гроші були отримані ним на законних підставах. Суд, погодився із доводами, вказаними у скарзі, така жорстка система не в змозі забезпечити необхідний справедливий баланс між вимогами загальних інтересів і захистом права людини на власність. Міра конфіскації поклала на заявника індивідуальне і надмірне навантаження і була неспіврозмірна скоєному злочину.

Розуміння «Пропорційність» - є оціночною категорією і повинна встановлюватися щодо конкретного суб`єкта в кожній окремій справі на підставі тих обставин і фактів, що встановлені судом безпосередньо. Підґрунтям для висновку про додержання балансу інтересів, якщо втручання в право особи на мирне володіння майном має місце, повинен бути результат вивчення спірної ситуаці. З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), на повагу та захист власності вільного користування та розпорядження її коштами. Конфіскація грошових коштів, отриманих громадянином Німеччини в наслідок заробітної плати є надмірною оскільки буде непропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника і буде очевидно неспіврозмірним практичній ролі «правопорушення та відповідальності».

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06 листопада 2008 року).

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися з дотриманням принципу «пропорційності» (principle of proportionality) - «справедливої рівноваги (балансу)» (fair balance) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» не означає обов`язкового досягнення соціальної справедливості в кожній конкретній справі, а передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, суд бере до уваги надані покази представника за договором правопорушника, яка зазначила, що вилучені кошти інспектором митниці, є для громадянина Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), надзвичайно важливою сумою на які він розраховував. Отримані ним кошти є його заощадженнями отриманих в наслідок заробітної плати, з надією допомогти організувати та провести благодійний турнір у досягненні цілей дітей та розвитку, популяризації сквошу в Україні. Що підтверджується листом зверненням Президента ГО «Федерації сквошу України ОСОБА_10 від 03.04.2019 та Подякою Всеукраїнської громадської організації «Федерації сквошу України», якою висловлюють подяку SCHABAD EFIM за плідну співпрацю і підтримку в досягненні спільної мети: розвитку та популяризації сквошу в Україні. На даний час правопорушник, живе за рахунок коштів отриманих ним від власного заробітку, при цьому намагається матеріально підтримувати дітей України у розвитку та досягнення поставлених ними цілей у спорті. Застосування конфіскації буде занадто жорстоким покаранням для правопорушника оскільки сума вилучена у нього валюти є його приватною власністю, які мають легальне походження, а саме він їх отримала від своєї заробітної плати. Дані грошові кошти необхідні йому для забезпечення гідного існування, купівлю їжі, ліків та інше. Конфіскації цих коштів, на які розраховувала ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), ставить його в скрутне матеріальне становище, що в свою чергу позбавить можливості продовжити йому займатися благодійністю на території України, та взагалі поставить його життя під загрозу, а тому це порушує його право на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина Німеччини та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Разом з тим, суддя критично оцінює покази представника за договором, особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_11 , в частині того, що громадянин Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_2 не мав умислу вчинення даного правопорушення. Був втомлений тяжким та довгим перельотом, та будучи впевненим, що розмір коштів не перевищену дозволену суму валюти необхідну для переміщення через зелений коридор України, з наведених вище обставин, а тому не можуть слугувати підставою для визнання особи невинуватою, оскільки відповідальність за порушення митних правил, передбачене ст. 471 МК України настає як при умисній, так і необережній формі вини. Крім того, слід зазначити, що на особу, яка перетинає митний кордон України покладений обов`язок митного оформлення будь-яких товарів, що перевищують неоподатковану норму. У випадку неналежного виконання цього обов`язку особа несе персональну відповідальність, згідно законодавства України, незалежно від обставин, які в неї склалися.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушницю має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). Підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ).

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином, з правопорушника громадянина Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 21 гривень 46 копійок (а.с.25).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина Німеччини ОСОБА_6 ( ОСОБА_4 ), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 гривень 20 копійок.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина Німеччини ОСОБА_12 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_1 , виданий 16.01.2014, орган, що видав: ОСОБА_13 KVR, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок, що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0210/12500/19, а саме: долари США, згідно курсу НБУ на 30.04.2019 за 100 доларів США 2661-9328 гривень, кількістю - 900, вартістю 23957 гривень 40 копійок. Євро, згідно курсу НБУ на 30.04.2019 за 100 євро 2960-8679 гривень, кількістю 220, вартістю 6513 гривень 91 копійок - повернути громадянину Німеччини ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_3 НОМЕР_4 , виданий 16.01.2014, орган, що видав: ОСОБА_13 KVR.

Стягнути з громадянина Німеччини ОСОБА_1 ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_3 НОМЕР_4 , виданий 16.01.2014, орган, що видав: ОСОБА_14 MUNCHEN KVR, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 гривень 20 копійок.

Стягнути з громадянина Німеччини ОСОБА_1 ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_1 , виданий 16.01.2014, орган, що видав: ОСОБА_13 KVR, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 21 гривень 46 копійок.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.