Справа № 222/668/19
Провадження № 3/222/352/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2019 року Суддя Володарського районного суду Донецької області Подліпенець Є.О., за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДФС у Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , громадянку України, заміжню, працюючу начальником відділення поштового зв`язку ВПЗ Темрюк Центру поштового зв`язку № 5 м. Маріуполя Донецької дирекції ПАТ «Укрпошта», зареєстровану та проживаючу за адресою: АДРЕСА_1

за ч.1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

До Володарського районного суду Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 271 складений 17.04.2019 року головним державним ревізором інспектором ГУ ДФС у Донецькій області Хитриком О.А., згідно якого ОСОБА_1 у період з 20.03.2019 року по 29.03.2019 року знаходячись у приміщенні відділення поштового зв`язку ВПЗ Темрюк за адресою: Донецька область, Нікольський район АДРЕСА_2 Темрюк, вул. Шкільна АДРЕСА_3 , не здійснила проведення розрахункових операцій через зареєстрований, опломбований у встановленому законом порядку та переведений у фіскальний режим роботи РРО «NEON-W» готівкових коштів у загальній сумі 98303,51 грн., що надійшли до ВПЗ Темрюк, чим порушила порядок проведення розрахунків передбаченого пп. 1, 2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (із змінами та доповненнями), за що передбачена відповідальність за ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП не визнала. Суду пояснила, що вона працює начальником відділення поштового зв`язку Темрюк ПАТ «Укрпошта». В березні 2019 року до неї у відділення поштового зв`язку привезли новий касовий апарат. Про те, що даний апарат переведений у фіскальний режим роботи та тепер на ньому необхідно працювати, їй ніхто не повідомляв, та керівництво цей факт, їй до відома не доводило, а тому вона продовжувала здійснювати всі розрахункові операції через старий касовий апарат, який не було відключено. Лише коли приїхали працівники податкової інспекції з перевіркою, вона дізналася, що новий касовий апарат переведений у фіскальний режим роботи та вона повинна була на ньому працювати. В зв`язку з чим відносно неї було складено протокол за ч.1 ст. 155-1 КУпАП. Зазначає, що умислу на вчинення правопорушення у неї не було.

Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та наявні матеріали, приходжу до наступного.

Так, статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, тощо. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Диспозиція ч.1 ст. 155-1 КУпАП, передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Суть адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 155-1 КУпАП, як одного із видів правопорушень в галузі торгівлі, громадського харчування, полягає у порушенні встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

В зв`язку з тим, що склад адміністративного правопорушення передбачає наявність чотирьох взаємозумовлених і взаємопов`язаних елементів: об`єкта та об`єктивної сторони, суб`єкта і суб`єктивної сторони, відсутність хоча б однієї з вказаних ознак виключає наявність правопорушення.

Так, з суб`єктивної сторони правопорушення, передбачене ст. 155-1 КУпАП характеризується як умисною формою вини, так і необережністю, тобто суб`єкт правопорушення повинен усвідомлювати, що порушує порядок забезпечення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, і бажає діяти саме таким чином, тобто неправомірно. У випадку вчинення правопорушення з необережності, особа, яка порушила порядок ведення податкового обліку, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоча повинна була і могла їх передбачити.

Як наголошує Конституційний Суд України у п.4.2 вказаного Рішення, орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо (статті 245, 280 Кодексу). Згідно з Кодексом провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення; оцінка доказів ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності (стаття 252) тощо. Положення зазначених статей визначають систему процесуальних механізмів, які в сукупності з наведеними конституційними нормами унеможливлюють притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла правопорушення.

Вищевказане Рішення Конституційного Суду України є обов`язковим до виконання на території України.

Як вбачається з пояснень ОСОБА_1 , які у відповідності до положень ст. 251 КУпАП є доказом по справі, вона не проводила розрахункові операції через новий касовий апарат, оскільки їй ніхто не повідомив про цій обов`язок, а тому вона продовжувала здійснювати всі розрахункові операції через старий касовий апарат, тобто ОСОБА_1 була не обізнана про обов`язок проведення розрахунків через РРО «NEON-W» та використовувала старий апарат, яким була забезпечена.

Таким чином в діях ОСОБА_1 в даному випадку, відсутній як умисел так і необережність.

Згідно принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вищевикладене, оцінюючи відповідно до ст. 252 КУпАП надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, беручи до уваги, що ОСОБА_1 не здійснила проведення розрахункових операцій через зареєстрований, опломбований у встановленому законом порядку та переведений у фіскальний режим роботи РРО «NEON-W» не навмисно, приходжу до висновку про відсутність в діях останньої складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП, а тому провадження по даній справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Крім цього, на підставі ст. 40-1 КУпАП, враховуючи, що за наслідками розгляду даної адмінсправи провадження по ній підлягає закриттю, а тому ОСОБА_1 звільняється від сплати суми судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 40-1, 221, 245, 247, 251, 252, 279, 280, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 155-1 КУпАП, на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, відносно якої її винесено, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, їх законним представником, захисником, потерпілим або його представником шляхом подачі апеляційної скарги до Донецького апеляційного суду через Володарський районний суд Донецької області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Є.О. Подліпенець