Справа №461/698/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2019 року суддя Галицького районного суду м.Львова Городецька Л.М., з участю: представників Львівської митниці ДФС ОСОБА_1, ОСОБА_2, розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника управління УП МП начальника відділу ОР ОСОБА_3 про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення митних правил

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, українця, громадянина України, непрацюючого, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт: КС 452867, виданий Турківським РА УМВС України у Львівській обл., виданий: 27.12.2005р., ІПН НОМЕР_1,

за ч.2 ст.483 Митного кодексу України,

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про порушення митних правил від 10.12.2018 року № 7425/20900/18, 01.11.2018 року Львівська митниця ДФС отримала звернення від митних органів ОСОБА_5, які мали серйозні підстави вважати, що мало місце фіктивне підтвердження експорту в Україну польської компанії «NORMAKSp. Z.O.О.» та відповідно проводили перевірку діяльності польської компанії «NORMAKSp. Z.O.О.» щодо експорту автомобілів в Україну. У протоколі зазначено, що разом з цим листом зверненням митних органів РП, отримано скан-копії фактури на автомобіль SKODAOCTAVIA, VIN кузова: TMBСТ61Z9B2065232, видрук з польських електронних баз даних.

Згідно зазначеної скан-копії фактури від 13.01.2018 року було укладено договір купівлі - продажу автомобіля SKODAOCTAVIA, VIN кузова: TMBСТ61Z9B2065232,між польською компанією «NORMAKSp. Z.O.О.» та ОСОБА_4 за ціною продажу 19 500 польських злотих.

Разом з тим, згідно інформації Львівської митниці ДФС, ОСОБА_4 подано до митного оформлення іншу фактуру, де продавцем автомобіля SKODAOCTAVIA, VIN кузова: TMBСТ61Z9B2065232є польська компанія ««NORMAKSp. Z.O.О.»та ОСОБА_4 за ціною продажу 12 280 польських злотих.

Подана ОСОБА_6 до митних органів України фактура відрізняється від фактури отриманої від митних органів РП, а саме в частині шрифтів, ціни даного транспортного засобу.

Між відомостями цієї декларації і наданими для митного оформлення транспортного засобу документами є невідповідності щодо вартості транспортного засобу.

Відтак, на думку органу доходів і зборів, ОСОБА_7 вчинив адміністративне правопорушення, передбаченеч. 2 ст. 483 Митного кодексу України.

У відповідності до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 9 КУпАП вказує, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно п.3 ч.1 ст. 8 МК України, державна митна справа здійснюється, зокрема, на основі принципу законності та презумпції невинуватості.

Частиною 1 ст.458 МК України, визначено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, предявлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

У відповідності ст. 251 КУпАП, ч.1ст.495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ч.1ст.495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп / 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідна позиція Конституційного Суду України узгоджується з правовим позиціям Європейського Суду з прав людини, практика якого при розгляді справ судами в обов'язковому порядку використовується як джерело права відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини ». Зокрема, у рішенні від 10 лютого 1995 року, у справі «ОСОБА_7 де Рібемон проти Франції», Європейський Суд зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов'язкове не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Аналіз вищенаведених положень свідчить про те, що, якщо за вчинення адміністративного правопорушення, передбачена, крім іншого, така санкція, як конфіскація майна, таке інкриміноване діяння має характер кримінального, що, в свою чергу, говорить про необхідність забезпечення і дотримання процедурних гарантій, визначених Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Практика Європейського Суду вказує на те, що обов'язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов'язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Так, в матеріалах справи наявний лист - звернення від митних органів РП від 25.04.2018 року в якому зазначено, що в Палати фіскальної адміністрації у Вроцлаві виникли сумніви щодо діяльності польської компанії «NORMA K Sp. Z.O.О.», а саме у митних органів РП виникли серйозні підстави вважати, що мало місце фіктивне підтвердження експорту в Україну польською компанією «NORMA K Sp. Z.O.О.».

З метою встановлення обставин діяльності польської компанії «NORMA K Sp. Z.O.О.» митні органи РП проводили перевірку її діяльності по експорту автомобілів в Україну, які поставлені на адресу українських отримувачів, перерахованих в додатку 1, а саме шини та автомобілі, які були вивезені на територію України на основі 52 інвойсів.

Разом з тим, матеріали справи не містять належним чином оформленого додатку № 1 чи витягу з нього, на який покликається митний орган РП.

В листі зазначено, що митні органи РП вбачають, що саме з боку польської компанії «NORMAKSp. Z.O.О.» та на території РП мало місце ряд порушень, а тому ними і проводився збір інформації щодо реальної ціни продажу транспортних засобів в Україні.

Покликання митного органу на долучені до листа скан - копію фактури на автомобіль SKODAOCTAVIA, VIN кузова: TMBСТ61Z9B2065232 та видрук з польських електронних баз даних KOMUNIKATIE599 не є належними та допустимими доказами у справі, оскільки не доведено, що вони мають чи повинні мати переважне доказове значення порівняно з документами, поданими до митного оформлення автомобіля автомобіля маркиSKODAOCTAVIA, VIN кузова: TMBСТ61Z9B2065232 в Україні.

Суд зазначає, що Львівська митниця ДФС, взявши до уваги єдиним і беззаперечним доказом документи польських митних органів, не перевірила обставин завершення експорту автомобіля; для усунення всякого роду сумнівів не вчинила запитів відповідній компанії та митному органу, які фігурують відправниками товару по польський документах та документах, поданих до митного оформлення декларантом ФОП ОСОБА_8

З наведених міркувань суд вважає, що отримані від митних органів ОСОБА_5 документи самі по собі не є виключними, беззаперечними і визначальними доказами винуватості ОСОБА_4 у порушенні митних правил, адже митниця під час розгляду справи про порушення митних правил жодним чином не обумовила підстав надання переваги в доказовій силі документам ОСОБА_5, аніж тим, що були подані до митного оформлення на Львівській митниці ДФС.

Відтак, покликання митного органу про вчинення ОСОБА_4 адміністративного правопорушення грунтується фактично лише на фактуріnnFA/47/02/2018, не є жодним підтвердженням про вчинене адміністративне правопорушення особою, а є лише ознакою поверхневості в роботі митних органів, оскільки органом доходів і зборів - Львівською митницею ДФС остаточно не зясовані питання достовірності вищевказаних документів, обставини їх виготовлення.

В матеріалах справи відсутні докази підробки, незаконності отримання товаросупровідних документів, поданих до митного контролю в Україні, адже вказані документи недійсними у встановленому Цивільним кодексом порядку не визнані.

Більше того, митним органом ставиться у вину ОСОБА_9 подання митному органу як підстави для переміщення підроблених документів чи документів одержаних незаконним шляхом, однак при цьому не вжито належних заходів для підтвердження факту підробки таких документів чи їх одержання незаконним шляхом.

Відповідно до ст.336 МК України, однією з форм митного контролю є направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів поданих органу доходів і зборів.

Ця форма митного контролю відповідає і вимогам Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція), до якої Україна приєдналася 15.02.2011 року, відповідно до якої, митна служба прагне до співробітництва з іншими митними службами, а система митного контролю містить у собі контроль на основі методів аудиту. Основоположними принципами Кіотської конвенції є сприяння розвитку зовнішньої торгівлі без шкоди для ефективного митного контролю, використання в рамках митного контролю принцип проведення контролю після випуску товарів.

Відтак, зміст листа РП від 25.04.2018 року, сам по собі, не може свідчити про наявність порушення митних правил, оскільки лист не містить достатніх даних, які б давали можливість беззаперечно стверджувати, що саме при декларуванні товару на митній території України, а не на території РП мало місце подання документів, які містять неправдиві відомості щодо вартості зазначеного у протоколі товару.

При цьому слід взяти до уваги, що заявлена декларантом митна вартість транспортного засобу згідно з митною декларацією № 209190/2018/012819 визначена за передбаченим ст.64 МК України методом, з яким погодився митний орган.

Митна вартість ввезеного на територію України автомобіля була визначена після проведення повного митного огляду транспортного засобу, проведення дослідження всіх товаросупровідних документів та визнана митним органом такою, що відповідає поданій митній декларації.

З метою розмитнення ввезеного транспортного засобу були сплачені усі необхідні митні платежі та Львівською митницею ДФС було прийнято рішення про випуск у вільний обіг автомобіля SKODAOCTAVIA,VIN кузова: TMBСТ61Z9B2065232.

Станом на сьогоднішній день автомобіль SKODAOCTAVIA,VIN кузова: TMBСТ61Z9B2065232 випущений у вільний обіг, перебуває у власності третіх осіб, по ньому не донараховано митних платежів в порядку пост-аудиту та не виставлено жодних податкових повідомлень-рішень по ньому. При цьому, жодних претензій щодо митної вартості, а відтак і можливих нанесених збитків державі Україна, митним органом у вказаному протоколі не ставиться.

З наведеного випливає, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що документи, подані в Україні до митного оформлення містять неправдиві дані, тобто відомості зазначені у них належним чином не перевірені та не спростовані, а тому в його діях відсутні будь-які ознаки вчинення умисного переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів.

Так, відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов'язана з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Також, враховуючи визначення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, у якому, зокрема, вживається термін «приховування, а також подання органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів», конструкція вказаної норми передбачає наявність вини у формі умислу, наявність якого в даному конкретному випадку в діях ОСОБА_4 не тільки не доведена, а й взагалі не досліджувалася на митними органами.

Таким чином, беручи до уваги те, що в ході розгляду справи не здобуто належних та допустимих доказів, які б прямо вказували на надання ОСОБА_4 митному органу документів з недостовірною інформаціює, суд приходить до висновку про відсутність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.483 МК України.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України у постанові від 09 квітня 2012 року в справі № 21-260 «а -11», порушення митних правил, яке полягає в заявленні в митній декларації неправдивих відомостей, не можна вважати триваючим, оскільки воно припиняється з поданням декларації митному органу.

Кореспондується з цим постанова ВС від 28 грудня 2018 року у справі № 640/3257/17, в якій встановлено, що порушення, встановлене митним органом щодо заявлення в митній декларації неправдивих відомостей не носить триваючого характеру, оскільки є вчиненим з моменту подання відповідної декларації, тобто з моменту подання декларації ймовірно протиправні дії більше не вчиняються.

В силу того, що надання митному органу документів здійснюється в певний час, а саме під час митного оформлення товарів, повинне бути виявлене саме під час митного оформлення товарів та припиняється із поданням декларації митному органу, відтак діяння особи, яке полягає у діях, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю з наданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві дані, є закінченим з моменту подання митному органу таких документів, та не може вважатися триваючим правопорушенням.

Судом встановлено, що подання митної декларації мало місце 4лютого 2018 року, протокол про порушення митних правил № 7425/20900/18, як зазначено у його змісті, складено 10 грудня 2018 року. Відповідно до положень ст. 467 МК (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) строк накладення адміністративного стягнення становить не більше шести місяців з дня вчинення правопорушення, а відтак митний орган не вправі був розпочинати провадження у цій справі про порушення митних правил, оскільки строки накладення адміністративного стягнення сплили.

Отже, суд приходить до переконання, що провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 слід закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 483 МК України.

Керуючисьст. 247 КУпАП, ст.ст.198, 222, 335, 483, 528 МК України, суд

постановив:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за ч.2 ст.483 МК Україниу звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова, особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Л.М. Городецька