Справа № 349/1873/19
Провадження № 3/349/865/19
П О С Т А Н О В А

іменем України

25 листопада 2019 року м. Рогатин

Суддя Рогатинського районного суду Івано-Франківської області Лошак О.О. розглянувши матеріали справи, які надійшли від Рогатинського відділення поліції Тисменицького відділу поліції ГУНП в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, який не працює, -

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія АПР18 № 078957 від 17 жовтня 2019 року звинувачується у вчиненні дрібного хуліганства, а саме у тому, що 17 жовтня 2019 року року біля 16 год. 52 хв. в м.Рогатині по вул.Турянського, в громадському місці висловлювався нецензурними словами на адресу ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 пояснила, що тривалий час перебуває з сусідкою ОСОБА_2 в неприязних стосунках. Причиною стало те, що собака ОСОБА_2 по кличці "Джек" загинув і ОСОБА_2 почала безпідставно звинувачувати її в отруєнні собаки. ОСОБА_2 зводить на неї наклепи, при кожній зустрічі влаштовує сварки з безпідставними звинуваченями, поширює негативну інформацію щодо неї в інтернет мережі. 17 жовтня 2019 року ОСОБА_2 проходила біля її домоволодіння, що розташоване в АДРЕСА_1 та вкотре почала ображати її, називаючи "вбивцею", розмахувала руками, здійняла галас на вулиці. ОСОБА_1 , який доводиться їй чоловіком, спочатку в суперечку не втручався. Після того, як ОСОБА_2 почала образливо висловлюватись в адресу її дочки, ОСОБА_1 , сказав, щоб ОСОБА_2 заспокоїлася та перестала ображати його рідних, можливо підвищив голос, однак нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 не виражався. Сказав, щоб вона забиралася геть від їх подвір`я. На що ОСОБА_2 розпочала фотографувати її чоловіка, обзивати його. Конфлікт тривав кілька хвилин, після чого ОСОБА_2 пішла додому. Вона мала намір викликати поліцію для того, щоб вжити заходів до її сусідки ОСОБА_2 , однак ОСОБА_1 її зупинив. За деякий час до їх домоволодіння приїхали працівники поліції, яких викликала ОСОБА_2 і склали протокол на ОСОБА_1 за вчинення ним дрібного хуліганства. Такі дії ОСОБА_2 спровокували загострення хвороби ОСОБА_1 , який цього ж дня був госпіталізований до терапевтичного відділення Рогатинської ЦРЛ, де проходив курс лікування до 05 листопада 2019 року. Вважає ОСОБА_1 невинним та просила закрити провадження в справі.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 - її сусіди. З липня 2019 року вона перебуває в неприязних стосунках з сусідами, оскільки ОСОБА_3 отруїла її собаку по кличці "Джек". З приводу загибелі собаки вона звернулась в зоозахисну організацію, що власне і обурило ОСОБА_3 17 жовтня 2019 року вона поверталася з роботи додому. ОСОБА_1 і ОСОБА_3 були на подвір`ї. ОСОБА_3 почала її провокувати на сварку. Між ними розпочалася словесна суперечка, в яку втрутився ОСОБА_1 , який почав її нецензурно ображати та відштовхнув. Вона пішла додому, після чого зателефонувала в поліцію, оскільки така поведінка ОСОБА_1 її обурила.

Заслухавши пояснення ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_2 , дослідивши матеріали адміністративної справи: протокол про адміністративне правопорушення серія АПР18 № 078957 від 17 жовтня 2019 року, рапорт від 17 жовтня 2019 року, протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 17 жовтня 2019 року, заяву ОСОБА_3 від 20 листопада 2019 року, письмові пояснення ОСОБА_2 , , суд приходить до висновку, що провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП слід закрити з наступних підстав.

За ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст.245 КУпАП суд зобов`язаний всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

За ст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За ст.256 КУпАПУ протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, яке тягне накладення стягнення у виді штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадських робіт на строк від сорока до шестидесяти годин, або виправних робіт на строк від одного до двох місяців, або адміністративного арешту на строк до п`ятнадцяти діб. Згідно з диспозиції статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття "інших подібних дій", що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом.

З об`єктивної сторони хуліганство, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства, тобто хуліганським мотивом.

Судом встановлено, що конфлікт між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 17 жовтня 2019 року виник на ґрунті особистих тривалих неприязних відносин, що підтверджується поясненнями ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Суд приходить до висновку, що конфлікт між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 17 жовтня 2019 року року мав місце, виник з приводу звинувачень ОСОБА_2 ОСОБА_3 в загибелі її собаки. Однак будь-які докази, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок і спокій громадян до матеріалів справи не долучено та в судовому засіданні не встановлено. Між сусідами склалися стійкі неприязні відносини з проявами недоброзичливості через загибель собаки ОСОБА_2 в липні 2019 року.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22 грудня 2006 року "Про судову практику у справах про хуліганство" суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на ґрунті тривалих особистих неприязних стосунків, тривав кілька хвилин. Такі обставини, встановлені у судовому засіданні підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, образливого чіпляння до громадян, що б порушувало громадський порядок.

На підставі наведеного суд приходить до висновку, що провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП необхідно закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Івано-Франківського апеляційного суду через Рогатинський районний суд Івано-Франківської області.

Суддя О.О.Лошак