Справа № 215/3502/19
ПОСТАНОВА

05 серпня 2019 року Суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Лиходєдов А.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській областіпро притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 154 ч. 2КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

02.08.2019 на адресу суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №289006 від 15.06.2019 р. у відношенні ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП, в якому вказано, що 15.06.2019 р., об 11-00 год., біля буд. № 58, неподалік «Будинку милосердя», ОСОБА_1 допустив заподіяння належною йому собакою породи «Кері блу тер`єр», на прізвисько «Vesti Bright Star», ІНФОРМАЦІЯ_2 , шкоди здоров`ю малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яку двічі вкусила вказана собака, чим порушив Рішення міської ради від 23.12.2009 № 3645 «Про затвердження правил утримання домашніх та інших тварин, і поводження з ними у м. Кривому Розі».

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.278 КУпАП, суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує таке питання, зокрема як: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 154 КУпАП, яка передбачає відповідальність за тримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, чи понад установлену кількість, чи незареєстрованих собак, або приведення в громадські місця, або вигулювання собак без повідків і намордників (крім собак, у реєстраційних свідоцтвах на яких зроблено спеціальну відмітку) чи в невідведених для цього місцях, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну, а так само повторне протягом року вчинення порушення з числа передбачених частиною першою цієї статті.

Санкцією ч. 2 ст. 154 КУпАП передбачено накладення штрафу на громадян від трьох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварин і на посадових осіб - від чотирьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян

Протокол про адміністративне правопорушення, складений у відношенні ОСОБА_1 , не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому не зазначено про обставини, за яких заподіяно шкоду здоров`ю малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та її розмір (які травми вона отримала); також немає детального опису собаки із зазначенням її породи, кольору тощо, відсутні відомості про вилучення тварини і не надано відповідного протоколу, оскільки санкція статті передбачає обов`язкову конфіскацію тварини, що унеможливить виконання постанови суду в частині конфіскації тварини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 №14, визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного дооформлення.

З урахуванням викладеного, суддя буде позбавлений можливості надати оцінку в частині доведеності чи недоведеності обставин, відображених у протоколі про адміністративне правопорушення, у зв`язку із чим, приходить до висновку про необхідність повернення справи для дооформлення, під час якого необхідно всебічно, повно, і об`єктивно з`ясувати всі обставини, що мають значення для прийняття правильного рішення, після чого, за наявності до того законних підстав, направити до суду, адже ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Стандарти, які встановлює Конвенція про захист прав і основних свобод людини для кримінального провадження, поширено ЄСПЛ і на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02).Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

А згідно рішення у справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ зазначив, що за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти викладених обставин та наданих доказів сторони обвинувачення, суд самостійно відшукуючи докази винуватості особи, порушує ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки, вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 221, 245, 251, 256, 278, 280, 283-285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Повернути до Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській областідля належного оформлення матеріали адміністративної справи у відношенні ОСОБА_1 за ст. 154ч. 2 КУпАП.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: