Справа № 234/2804/19
Провадження № 3/234/820/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2019 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Чернобай А.О.,розглянувши матеріали, що надійшли з Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП, працює головним бухгалтером ПАТ «Енергомашспецсталь», проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ст. 163-1 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення № 18 від 07.02.2019 року ОСОБА_1, перебуваючи на посаді головного бухгалтера ПАТ «Енергомашспецсталь», порушила п. 134.1.1 п.134.1 ст. 134, п.410.2, пп.140.4.2 п.140.4 ст.140 Податкового кодексу України, Міжнародного стандарту бухгалтерського обліку 18 «Дохід», занижено дохід від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), п. 3.3.1 параграфу 3.3 Міжнародного стандарту фінансової звітності 9 «Фінансові інструменти» на загальну суму 373427458 грн. та пп.186.2.3, п.186.2, п.186.3 ст.186, п.187.8 абз. 3 ст. 187, п.190.2 ст.190, п.200.1, п.200.4 абзац «б» ст.200, п.208.2, 208.3 ст.208, п.45 підр. 2 розд. ХХ Подакового кодексу України, завищено бюджетне відшкодування з ПДВ на загальну суму 462276 грн.

Зазначене порушення встановлено актом перевірки від 07.02.2019 року № 19/28-10-50-16-07/00210602.

В діях ОСОБА_1 податковий орган вбачає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. На адресу суду надіслала заперечення до протоколу про адміністративне правопорушення від 07.02.2019 року, в яких зазначила, що складений протокол неправомірним та незаконним з наступних підстав.

Згідно ст. 9 ч. 1 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У диспозиції ст. 163-1 ч.1 КУпАП закріплено, що відповідальність за вказане правопорушення настає у разі умисного ухилення службових осіб підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності або громадян - суб'єктів підприємницької діяльності від повернення в Україну у передбачені законом строки виручки в іноземній валюті від реалізації на експорт товарів (робіт, послуг) або інших матеріальних цінностей, отриманих від цієї виручки, а також умисне приховування будь-яким способом такої виручки, товарів або інших матеріальних цінностей.

Об'єктивна сторона правопорушення полягає в умисному ухиленні від повернення в Україну у передбачені законом строки виручки в іноземній валюті від реалізації на експорт товарів (робіт, послуг) або інших матеріальних цінностей, отриманих від цієї виручки, а також умисне приховування будь - яким способом такої виручки, товарів або інших матеріальних цінностей.

Суб'єктивна сторона порушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП, характеризується прямим умислом.

Обовязковою умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за даною статтею є наявність умислу на ухилення від повернення в Україну у передбачені законом строки виручки в іноземній валюті від реалізації на експорт товарів.

Відповідно до ст. 10 ч. 1 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала м шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно вимог ст. 9 КУпАП, необхідною ознакою адміністративного правопорушення є наявність вини в його вчиненні.

Порушення п.п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134, п. 140.2, п.п 140.4.2 п. 140.4 ст. 140 Податкового кодексу України, Міжнародного стандарту бухгалтерського обліку 18 «Дохід» занижено дохід від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків) на суму 81 624 520грн. було встановлено податковим органом по взаємовідносинам ПАТ «ЕМСС» з ТОВ «Праймінвестсервіс».

На думку податкового органу - неможливо підтвердити факт постачання ПАТ «ЕНЕРГОМАШСПЕЦСТАЛЬ» брухту сталевого № 2, вид № 2/308 ДСТУ 4121-2002 від ТОВ "ПРАЙМІНВЕСТСЕРВІС" у кількості 2933,8т на суму 81 624 520,00грн. навіть за наявності формально складених, але недостовірних первинних документів.

Усі господарські операції в обліку підприємством відображаються на підставі первинних документів. Інформація, яка присутня у первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку.

До перевірки були надані прибуткові ордери разом з видатковими накладними, товарно- транспортними накладними, підтверджуючими факт отримання брухту сталевого від ТОВ «ПРАЙМІНВЕСТСЕРВІС». Податковий орган не заперечує цей факт та наводить перелік вказаних документів у акті перевірки. Таким чином, транспортування брухту реально здійснювалося, що підтверджується товарно-транспортними накладними.

Брухт сталевий є основним компонентом, який використовується підприємством при виплавці сталі у виробництві. Тому, якщо б не було реального постачання брухту на ПАТ «ЕМСС, підприємство не мало б можливості виготовляти готову продукцію.

Окрім первинних документів, які підтверджують надходження брухту на підприємство, представникам податкового органу були надані вихідні форми та оборотно-сальдові відомості у розрізі номенклатурних номерів по рахунку 201.2 «Покупний брухт». У цих документах чітко визначено, у якому періоді, за якою ціною та за яким замовленням був використаний той чи інший вид брухту, у тому числі і брухт N22. Враховуючи , що згідно наказу про облікову політику, облік витрат у ПАТ «Енергомашспецсталь» позамовний, за номером замовлення можна встановити назву продукції, що виготовлялась, її кількість, ціну, замовника, на якому обладнанні вона вироблялась тощо.

На дату закінчення періоду, що перевірявся, залишків брухту сталевого, придбаного у ТОВ «ПРАЙМІНВЕСТСЕРВІС», на обліку немає, тобто вся зазначена сировина була використана підприємством задля виробництва товарної продукції.

Також підприємством були надані платіжні документи, які підтверджують здійснення оплати за отриманий брухт за тими платіжними реквізитами, які зазначені у договорі.

У Податковому кодексі відсутня норма, яка б зобовязувала наше підприємство перевіряти постачальників товарів (у т.ч. й брухту сталевого) по ланцюгу продажу, штат працюючих осіб у контрагентів - постачальників та інші показники субєктів господарювання.

ПАТ «ЕМСС» буде оскаржувати податкове повідомлення-рішення в частині взаємовідносин з ТОВ «ПРАЙМІНВЕСТСЕРВІС» до суду.

Крім того, ПАТ «Енергомашспецсталь» було подано позовну заяву до суду про визнання договору поставки з ТОВ «ПРАЙМІНВЕСТСЕРВІС» недійсним. Під час розгляду судом було встановлено, що сторонами виконувались свої зобов'язання за укладеним договором поставки, на виконання зазначеного договору відповідачем здійснювалось постачання товару, сторонами було вчинено дії, спрямовані на настання відповідних правових наслідків, тому відсутні будь-які правові підстави вважати спірний договір фіктивним.

На підставі викладеного, вважає, що неправомірність висновків податкового органу щодо нереальності взаємовідносин ПАТ «ЕМСС» та ТОВ «ПРАЙМІНВЕСТСЕРВІС» підтверджується рішенням господарського суду Донецької області по справі 905/1190/17. Таким чином, порушень з боку підприємства норм Податкового кодексу в частині цих взаємовідносин немає, тому цей факт є обставиною, що пом'якшує відповідальність особи.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з'ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При розгляді справи про притягнення конкретної особи до адміністративної відповідальності, саме протокол про адміністративне правопорушення, як процесуальний документ є предметом дослідження та оцінки суддею в судовому засіданні при розгляді справи по суті (ст. 279 КУпАП).

Крім того, ст. 278 КУпАП передбачено, що суддя районного суду при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення серед інших питань має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, та відповідно до ст. 283 КУпАП, постанова суду повинна містити опис обставин, установлених при розгляді справи.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Судом під час розгляду справи встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення, складений щодо ОСОБА_1 є таким, що не відповідає вимогам закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 163-1 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Тобто зазначеною нормою закону передбачено два правопорушення, вчинення яких тягне за собою адміністративну відповідальність: а) відсутність податкового обліку, б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Структура кожного окремого складу адміністративного правопорушення містить : обєкт правопорушення, обєктивну сторону, субєкт правопорушення і субєктивну сторону складу правопорушення. Зазначені ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення.

В порушення вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, яке саме правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, було виявлено податковим органом під час проведення перевірки відсутність податкового обліку чи порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Оскільки в протоколі не зазначено яке саме правопорушення вчинила ОСОБА_1, приходжу до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення, складений щодо ОСОБА_1 є таким, що не відповідає вимогам закону.

Отже, суд вважає представлені у справі докази недостатніми для обєктивного доведення вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 247, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі у відношенні ОСОБА_1 за ст. 163-1 ч.1 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Краматорського

міського суду: ОСОБА_2