Справа № 359/1747/19
Провадження № 3/359/757/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., розглянув за участі представника митниці Ясінської О.Я., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, перекладача Айрапетов М.А., представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвоката Святашової М.С., адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина Австралії ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Ліван, м. Хадат; місце проживання (реєстрації): Австралія АДРЕСА_1 (АДРЕСА_1 Australia); працює: бізнесмен, паспорт громадянина Австралії НОМЕР_1, виданий 12.06.2018, орган, що видав: AUSTRALIA,-

в с т а н о в и в :

22.01.2019 о 09 год. 50 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Австралії ОСОБА_1, що прибув з Туреччини м. Стамбул, літаком авіакомпанії «Турецькі авіалінії», рейсом № 457, своїми діями обрав канал, позначений символами - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

Після перетину пасажиром «зеленої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину Австралії ОСОБА_1 було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має 10 000 євро. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці, де громадянином Австралії ОСОБА_1 було видано готівку в розмірі 20 831 доларів США, що знаходились в зовнішній кишені куртки, що була одягнена на пасажирі.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми йому було пропущено 11 331 доларів США (що за курсом НБУ на 22.01.2019 становить 9 973 євро). За протоколом про порушення митних правил вилучено 9 500 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз'яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Австралії ОСОБА_1 під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Австралії ОСОБА_1, який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для нерезидентів України, відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим інспектором митниці на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, 22.01.2019 складено протокол про порушення митних правил № 0020/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом № 0020/12500/19 вилучено: долари США за курсом НБУ на 22.01.19 за 100 доларів США - 2794-8597 грн., кількістю - 9 500, вартістю 265 511грн. 67 коп.

В якості забезпечення рахунка штрафу у громадянина Австралії ОСОБА_1, відповідно до протоколу про порушення митних правил № 0020/12500/19 від 22.01.2019 року, вилучено кошти у сумі 1700 грн. 00 коп. (а.с.17).

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, судом - не встановлено.

У судове засідання громадянин Австралії ОСОБА_1 з'явився та пояснив, що наміру приховувати розмір вилученої працівниками митниці валюти він не мав, оскільки запитання інспектора митниці не зрозумів. Він вважав, що його питають лише про його особисті гроші і відразу відповів про наявність у нього готівки, яка належала особисто для власних потреб. Свою вину повністю визнає, однак вказав, що це сталося не навмисно через власну неуважність та необережність. Валюта, яку він ввозив на територію України є його особистими коштами отримані від доходу заробітної плати. Він має свій власний бізнес, а тому до України прилетів з приватною метою. Конфіскація цих коштів, поставить його бізнес та подальше існування у скрутне матеріальне становище, адже грошові кошти є для нього надзвичайно важливою, життєво необхідною та великою сумою, які на даний час у нього відсутні. Отже, враховуючи все вищевикладене, просить призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту йому повернути, так як це його дохід від офіційної праці та легального доходу.

Представник за договором особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Святашова М.С. у судовому засіданні повідомила, що у провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області, знаходиться справа, за фактом скоєння громадянином Австралії ОСОБА_1, порушення правил порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України. Громадянин Австралії ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні визнає у повному обсязі, однак дане правопорушення сталося через власну його неуважність та необережність. Так, 22.01.2019 громадянин Австралії ОСОБА_1 під час проходження митного контролю у зоні митного контролю «Приліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, при проходженні митного контролю, через необачність та необізнаність своїми діями обрав канал позначений символом зеленого кольору. Представник зазначила, що громадянин Австралії ОСОБА_1 має власний бізнес, тимчасово вилучені кошти у громадянина Австралії є його офіційним доходом, який вкладається ним для розширення капіталу, щоб не дійти до банкрутства. Зазначені обставини вказують на те, що грошові кошти у сумі 9500 доларів США, є для останнього важливою, життєво необхідною та значною сумою. Конфіскація цих коштів, на які розраховував громадянин Австралії ОСОБА_1 поставить його в скрутне матеріальне становище, позбавить його можливості забезпечити функціонування бізнесу та отримання доходів для утримання сім'ї. Адвокат зауважила про необхідність врахувати при розгляді справи сукупність обставин, що пом'якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Крім того до матеріалів справи долучила документи які підтверджують вищезазначені пояснення. Отже, враховуючи все вищевикладене, просить призначити громадянину Австралії ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту яка є його коштами отриманими від заробітної плати, повернути правопорушнику.

Представник митниці протокол підтримала та зазначила, що громадянин Австралії ОСОБА_1, скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв'язку з чим просила застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, пояснення представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та самого правопорушника, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Австралії ОСОБА_1, вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил № 0020/12500/19 від 22.01.2019 громадянин Австралії ОСОБА_1, обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за митну територію України.

Відповідно до п. 3 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Австралії ОСОБА_1, перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, відповідно до наданих пояснень представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин Австралії ОСОБА_1 полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 20831 доларів США, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти з Україну в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути вивезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин Австралії ОСОБА_1 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми на територію України не резидентами допускається, за умови його письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин Австралії ОСОБА_1 полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

Вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Австралії ОСОБА_1 підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин Австралії ОСОБА_1 потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені на території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення особи, яка порушила правила митного законодавства, долучені представником за договором до матеріалів справи документи та встановлені в цілому у судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин та досліджених документів, судом встановлено, що громадянин Австралії ОСОБА_1 має власний бізнес, зняв кошти з особистого рахунку, у банку Ліван SOCIETE GENERALE, що підтверджується витягом з рахунку банку, копія яка завірена та має належний переклад про видачу готівки. Стан рахунку у банку Ліван SOCIETE GENERALE. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина Австралії ОСОБА_1, підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти. У зв'язку з цим, тимчасово вилучені кошти у правопорушника мають легальне походження.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. Вилучена валюта працівниками митниці є для громадянина Австралії ОСОБА_1, дуже значною сумою, оскільки грошові кошти були ним заощаджені, від заробітної плати, що зберігалися на рахунку банку Ліван SOCIETE GENERALE. Конфіскація цих коштів, на які розраховував громадянин Австралії ОСОБА_1 поставить його в скрутне матеріальне становище, позбавить його можливості забезпечити функціонування власного бізнесу, а тому позбавить його можливості офіційного заробітку та можливості забезпечення прожиття та гідного існування. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Гирлян проти Росії» (№ 35943/15) від 09.10.2018 року. Посилаючись на статтю 1 Протоколу № 1 (захист власності) до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод С.Гирлян звернувся до Європейського суду з прав людини. У скарзі він обґрунтував, що конфіскація була надмірною та непропорційною переслідуваній законній меті, адже гроші були отримані ним на законних підставах. Суд у Страсбурзі погодився із доводами, вказаними у скарзі, констатував порушення ст. 1 Протоколу на тій підставі, що накладене стягнення було непропорційним вчиненому правопорушенню. Зобов'язав повернути заявникові конфісковану валюту, отриману ним на законних підставах. Держава порушник має компенсувати як матеріальну, так і моральну шкоду, завдану заявнику.

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов'язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982, п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06 листопада 2008).

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Австралії ОСОБА_1, на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина Австралії та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). Підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина Австралії ОСОБА_1.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином, з правопорушника громадянина Австралії ОСОБА_1, на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 42 грн. 72 коп. (а.с.25).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина Австралії ОСОБА_1, на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина Австралії ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Австралії НОМЕР_1, виданий 12.06.2018 року, орган, що видав: AUSTRALIA, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0020/12500/19, а саме: долари США за курсом НБУ на 22.01.19 за 100 доларів США - 2794-8597 грн., кількістю - 9 500, вартістю 265 511грн. 67 коп. - повернути громадянину Австралії ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Австралії НОМЕР_1, виданий 12.06.2018 року, орган, що видав: AUSTRALIA.

Стягнути з громадянина Австралії ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Австралії НОМЕР_1, виданий 12.06.2018 року, орган, що видав: AUSTRALIA, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з громадянина Австралії ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Австралії НОМЕР_1, виданий 12.06.2018 року, орган, що видав: AUSTRALIA, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 42 грн. 72 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.