Справа № 359/3665/19
Провадження № 3/359/1394/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В. розглянув, за участю представника митниці Ясінської О.Я., представника за довіреністю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471, ст. 472 МК України, щодо громадянина Греції ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Греція м. Ретимно, постійно проживає в АДРЕСА_1 АДРЕСА_2 , працює: президент юридичної компанії LCC в м. Києві, паспорт громадянина Греції НОМЕР_1 , виданий 30.10.2018, орган, що видав: A.E.A.,

в с т а н о в и в :

13.03.2019 о 09 год. 35 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), що відлітав до Греції м. Афіни літаком авіакомпанії «МАУ», рейсом PS 353, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення з митної території України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину, який самостійно обрав спосіб проходження митного контролю «зелений коридор», було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має більше 20 000 євро. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю), де пасажиром було видано готівку в розмірі 24470 євро, що знаходилась в одному з відділень чорної дорожньої сумки громадянина (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) вказана валюта належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, яка є меншою еквіваленту 10 000 євро.

З виявленої суми пасажиру було пропущено 9990 євро (що за курсом НБУ на 13.03.2019 становить 9990 євро). За протоколом про порушення митних правил вилучено 14480 євро. Готівка була перерахована в службовому приміщенні митниці в присутності пасажира. Вся готівка була перевірена на приборі «ДОКУТЕСТ» для визначення справжності.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався та для декларування готівкових коштів на «червоний коридор» не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 та ст. 472 МК України.

У зв`язку з цим інспектором митниці, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, 13.03.2019 складено протокол про порушення митних правил №0111/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0111/12500/19 вилучено: євро, згідно курсу НБУ на 13.03.2019 за 100 євро 2972-0396 гривень, кількістю - 14480, вартістю 430351 гривень 33 копійок.

У рахунок забезпечення штрафу за протоколом №0111/12500/19, з громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), вилучено 1700 гривень 00 копійок (а.с.14).

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, судом - не встановлено.

У судове засідання громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) не з`явився. Повідомлення про дату, час та місце розгляд адміністративної справи про порушення митних правил, передбачених ст. 471, ст. 472 МК України було розміщено у передбаченому законом порядку на веб-сайті: https://court.gov.ua/sud1005 Бориспільського міськрайонного суду Київської області. Причини неявки правопорушника суду не відомі. Разом з цим, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності у судове засідання забезпечила явку свого представника за довіреністю Оглоблінського В.А. У зв`язку з чим, відповідно до вимог Митного кодексу України, суддя прийшов до висновку про можливість розгляду справи у відсутності особи, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил та за участю його представника за довіреністю.

Представник за довіреністю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , у судовому засіданні повідомив, що у провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області, знаходиться справа, за фактом скоєння громадянином Греції ОСОБА_2 ОСОБА_5 ), порушення правил порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, відповідальність за яке передбачена ст. 471 ст. 472 МК України. Громадянин Греції ОСОБА_2 ОСОБА_5 ), вину у вчиненому правопорушенні передбаченого ст. 471 МК України визнає у повному обсязі, однак зазначив, що дане правопорушення сталося через власну його неуважність та необережність, так як він перебував у виснаженому стані через перевтому на роботі. Оскіль ціль визиту до України є саме робоча. Правопорушник працює в Україні президентом юридичної компанії LCC в м. Києві. Крім того, готівка яку він вивозив з території України є його заробітною платою отриманою на території Греції та коли він ввозив її на територію України задекларував у встановленому законом порядку. 13.03.2019 громадянин Греції, під час проходження митного контролю у зоні митного контролю «Відліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, при проходженні митного контролю, своїми діями обрав канал позначений символом зеленого кольору, після перетину якого, був зупинений працівниками митниці, які запитали у нього скільки коштів він має при собі, у відповідь на, що останній повідомив, що має більше 20000 євро. Так, вивезена з України громадянином Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), валюта являються грошовими коштами отримані ним, від заробітної плати. У зв`язку з вищенаведеним, представник просив суд врахувати при розгляді справи сукупність обставин, що пом`якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї» та призначити правопорушнику, адміністративне стягнення за ст. 471 МК України у вигляді штрафу, а вилучену валюту, що є легальним джерелом доходу, повернути громадянину Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ).

Крім того, не зрозуміло з яких підстав інспектором митниці при складані протоколу про правопорушення митних правил відносно громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_3 , було зазначено про порушення останнім вимог ст. 472 МК України. Представник вважає, що обґрунтування правопорушення ст. 472 МК України є не законним, так як ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), не було порушено вимог даної статі, в його діях відсутні ознаки даного правопорушення, а тому просив суд провадження за ст. 472 МК України закрити у зв`язку з відсутністю в діях громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), складу адміністративного правопорушення.

Представник митниці протокол підтримала та зазначила, що громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 та ст. 472 МК України, у зв`язку з чим просила застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, пояснення представника за довіреністю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0111/12500/19 від 13.03.2019, громадянин Греції ОСОБА_6 ), своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення, так як він обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за митну територію України.

Відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», п. 5 фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу. Пунктом 6 даної постанови закріплено, що фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «зеленої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), перетнув «зелену лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, відповідно до наданих пояснень його представника за довіреністю, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 24470 євро, що підлягає обов`язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти з Україну в принципі не обмежена, обмежена лише сума що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, яка може бути вивезена без письмового декларування.

Об`єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_3 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Вивезення даної суми з території України пасажиру допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

Так, у п. 28 рішення «Гирлян проти Росії» від 09.10.2018 (скарга № 35943/15) суд повторює, що для того, щоб бути пропорційним, втручання повинно відповідати серйозності порушення і санкції з огляду на тяжкість злочину, за яке воно призначене для покарання - в даному випадку недотримання вимоги декларації - а не серйозність будь-якого передбачуваного порушення, яке насправді не було встановлено, наприклад злочин відмивання грошей або ухилення від сплати податків (див. Ісмаїлов, § 38, Grifhorst, § 102, і Boljeviж, § 44).

Отже, з огляду на практику Європейського суду, за вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

При цьому суддя звертає увагу, що представник митниці, у судовому засіданні, не довів і навіть не стверджував, що одного такого адміністративного стягнення не достатньо для досягнення бажаного стримуючого і карного впливу і запобігання порушень вимог про декларування. Пояснення представника митниці щодо застосування конфіскації обґрунтовуються виключно тим, що таке додаткове адміністративне стягнення передбачене санкцією ст. 471 МК України, як обов`язкове.

Шкода, яку громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були вивезені з території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення представника за довіреністю особи, яка порушила правила митного законодавства, долучені представником за довіреністю до матеріалів справи документи та встановлені в цілому у судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин та досліджених документів, судом встановлено, що громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), працює президент юридичної компанії LCC в м. Києві. До України прилетів з Греції в робочих справах, взявши з собою задекларовану суму коштів в розмірі 18800 євро та 11000 євро. На підтвердження легального походження коштів та переміщення валюти через державний кордон України, до суду стороною правопорушника, були надані документи, а саме: письмові декларації подані ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) при перетині державного кордону.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено.

При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення. Так в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження такої валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Гирлян проти Росії» (№ 35943/15) від 09.10.2018. Посилаючись на статтю 1 Протоколу № 1 (захист власності) до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод С.Гирлян звернувся до Європейського суду з прав людини. У скарзі він обґрунтував, що конфіскація була надмірною та непропорційною переслідуваній законній меті, адже гроші були отримані ним на законних підставах. Суд погодився із доводами вказаними у скарзі, така жорстка система не в змозі забезпечити необхідний справедливий баланс між вимогами загальних інтересів і захистом права людини на власність. Міра конфіскації поклала на заявника індивідуальне і надмірне навантаження і була неспіврозмірна скоєному злочину.

Розуміння «Пропорційність» - є оціночною категорією і повинна встановлюватися щодо конкретного суб`єкта в кожній окремій справі на підставі тих обставин і фактів, що встановлені судом безпосередньо. Підґрунтям для висновку про додержання балансу інтересів, якщо втручання в право особи на мирне володіння майном має місце, повинен бути результат вивчення спірної ситуаці. З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), на повагу та захист власності вільного користування та розпорядження його коштами. Конфіскація грошових коштів, отриманих громадянином України в наслідок заробітної плати є надмірною оскільки буде непропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника і буде очевидно неспіврозмірним практичній ролі «правопорушення та відповідальності».

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 року, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982, п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06 листопада 2008).

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися з дотриманням принципу «пропорційності» (principle of proportionality) «справедливої рівноваги (балансу)» (fair balance) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» не означає обов`язкового досягнення соціальної справедливості в кожній конкретній справі, а передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, суд бере до уваги надані покази представника за довіреністю правопорушника, який зазначив, що вилучені кошти інспектором митниці, є для громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), надзвичайно важливою сумою на які він розраховував, так як привіз їх до України з робочих питань, частину грошових коштів були ним витрачені на території України, іншу частину в розмірі 24470 євро, що в нього залишилися він вивозив до Греції. Заощаджені ним кошти є його заробітною платою, які він отримує від тяжкого перенавантаження на роботі, а тому це порушує його право на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина Греції та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). Підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ).

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином, з правопорушника громадянина ОСОБА_7 ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 42 грн. 91 коп. (а.с.27).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 гривень 20 копійок.

Згідно ч. 1 ст. 486 Митного кодексу України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад правопорушення - це сукупність названих у законі ознак, за наявності яких небезпечне і шкідливе діяння визнається конкретним правопорушенням. Такі ознаки мають об`єктивний і суб`єктивний характер. Тобто при складанні протоколу про порушення митних правил, інспектором митниці повинні бути враховані ознаки складу правопорушення та відповідати диспозиції статті до якої притягується, особа за порушення митних правил. У іншому випадку відсутність однієї із ознак складу правопорушення виключає можливість притягнення особи до відповідальності.

Таким чином, основним безпосереднім об`єктом є встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 471 МКУ, є бездіяльність, спрямована на переміщення товарів через митний кордон України, тобто, розуміється пасивна поведінка особи.

Суб`єктивна сторона передбачає наявність прямого умислу, тобто винний у скоєнні злочину чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, предметів і речовин через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України з порушенням встановленого порядку чи вивезти з України.

Таким чином, обов`язковою кваліфікуючою ознакою складу даного адміністративного правопорушення є умисел на його вчинення.

Отже, громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), мав усвідомлювати характер своїх дій, передбачати їх шкідливі наслідки і бажати їх настання.

Оцінюючи докази по даній справі, а саме порушення громадянином Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), митних правил, передбачених ст. 472 МК України з аналізу яких наведено вище, в їх сукупності, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), не знайшла свого підтвердження, а склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України, судом не встановлений, виходячи з наступного.

Судом відповідно до протоколу про порушення митних правил, встановлено, що 13.03.2019 о 09 год. 35 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), що відлітав до Греції, м. Афіни літаком авіакомпанії «МАУ», рейсом PS 353, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення з митної території України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення.

Так, статтею 257 МК України передбачено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмово, усно, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

У відповідності до вимог ст. 472 МК України адміністративним правопорушенням є недекларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, тобто незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Зі змісту статей 257, 366 МК України та диспозиції самої статті 472 МК України вбачається, що за ст. 472 МК України кваліфікуються діяння осіб, які переміщуються через митний кордон України смугою митного контролю «червоний коридор» і допустили зазначене у диспозиції цієї статті Митного кодексу порушення митних правил.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги те, що громадянин Греції ОСОБА_2 ОСОБА_5 ), допустив порушення порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, що повністю охоплюється диспозицією ст.471 МК України і такі дії додаткової кваліфікації за ст.472 МК України не потребуют, оскільки митним органом не надано достатніх доказів, які б беззаперечно вказували на те, що дії громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), спрямовані на нез`явлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України, суддя, виходячи з норми ч. 3 ст. 62 Конституції України, тлумачить усі сумніви щодо доведеності вини особи на користь останньої.

Приймаючи до уваги, що в діях ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) відсутні об`єктивні та суб`єктивні ознаки інкримінованого йому, порушення митних правил за ст. 472 МК України, а тому у суду відсутні підстави для притягнення громадянина ОСОБА_7 ОСОБА_2 ОСОБА_5 ) до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що достатніх доказів вчинення ним порушення митних правил, визначеного ст. 472 МК України під час розгляду адміністративних матеріалів в суді, - не здобуто, а ті що надані в якості підтвердження вчинення правопорушення, - суд оцінює критично з наведених вище обставин.

В силу ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

З огляду на фактичні обставини, встановлені під час судового дослідження матеріалів адміністративної справи, суддя приходить до висновку, що «факт» порушення ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) митних правил України, передбачених ст. 472 МК України, не знайшло свого підтвердження у зібраних та досліджених судом в судовому засіданні доказами.

Таким чином, вина в діях ОСОБА_2 ОСОБА_5 ), у адміністративному правопорушенні, передбаченого ст. 472 МК України, є безпідставними, оскільки судом безпосередньо встановлена вина правопорушника у вчиненні останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України.

Згідно ст. 487 МК України, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що провадження відносно громадянина Греції ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), за ст. 472 МК України підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 472, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 ст. ст. 251-252, 280, 283, 287, 294 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина Греції ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Греції НОМЕР_1 , виданий 30.10.2018, орган, що видав: A.E.A ІНФОРМАЦІЯ_2 , у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0111/12500/19, а саме: євро, згідно курсу НБУ на 13.03.2019 за 100 євро 2972-0396 гривень, кількістю - 14480, вартістю 430351 гривень 33 копійок - повернути громадянину Греції ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Греції НОМЕР_1 , виданий 30.10.2018, орган, що видав: A.E.A.

Стягнути з громадянина Греції ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Греції НОМЕР_1 , виданий 30.10.2018, орган, що видав: A.E.A., на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) гривень 20 копійок.

Стягнути з громадянина Греції ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Греції НОМЕР_1 , виданий 30.10.2018, орган, що видав: A.E.A., на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 42 гривень 91 копійок.

Провадження у справі про порушення митних правил, передбачених ст. 472 МК України, відносно громадянина Греції ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Греції НОМЕР_1 , виданий 30.10.2018, орган, що видав: A.E.A., - закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.