Справа № 550/51/19
Провадження № 3/550/29/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2019 року смт. Чутове

Суддя Чутівського районного суду Полтавської області Я.О.Ланна, за участю секретаря судового засідання Томас Ю.П., прокурорів Голубицького В.В., Пантась В.С., особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1, адвоката ОСОБА_2, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління захисту економіки в Полтавській області ДЗЕ НП України, стосовно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки та жительки АДРЕСА_1, українки, громадянки України, ІНФОРМАЦІЯ_2, заміжньої, працюючої начальником Чутівського об'єднаного управління ПФУ Полтавської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, раніше протягом року до адміністративної відповідальності не притягувалася, особи з інвалідністю ІІ групи,

про притягнення до адміністративної відповідальності ч.2 ст.172-6 КУпАП,

у с т а н о в и в :

Згідно з протоколом №15 від 09.01.2019 про вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, ОСОБА_1, будучи начальником Чутівського об»єднаного управління Пенсійного фонду України Полтавської області, відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб'єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч.2 ст.52 вказаного Закону, несвоєчасно подала, тобто після встановленого Законом десятиденного строку, а саме не пізніше 26.05.2018, на офіційний веб-сайт Національного агенства з питань запобігання корупції, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані щодо отримання у спадщину земельної ділянки площею 2,7500 га, кадастровий номер :00:002:0195 на території Чутівської селищної ради Чутівського району Полтавської області, вартістю 95748,00 грн, Ѕ (однієї другої) частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: вул. Бочанська, 49 смт. Чутове Полтавської області, вартістю 88855,00 грн та Ѕ (однієї другої) частини земельної ділянки площею 0,0745 га, кадастровий номер :30:002:0421 вартістю 98867,00 грн, загальна вартість спадщини становить 283470,00 грн, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов»язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що умислу на приховування інформації щодо успадкування майна не мала. В установлений законом десятиденний строк не повідомила про зміну в майновому стані через хворобу. Однак, як тільки вийшла на роботу, вона вчинила всі дії необхідні для подання повідомлення до НАЗК. ОСОБА_1, пояснила, що 17.05.2018 вона отримала свідоцтво про право на спадщину у місцевого нотаріуса. 18.05.2018 вона проходила обстеження в академії наук України в м. Києві. Це обстеження було заплановане заздалегідь, оскільки вона хворіє з 2012 року, має ІІ группу інвалідності. Після чого їй було призначено лікування. Повернувшись додому, з 19.05.2018 вона почала приймати ліки. Через деякий час, її стан здоров'я погіршився, так як призначені ліки мають багато побічних ефектів. Було запаморочення, втрата свідомості, тошнота, скачки тиску. 25.05.2018 вона звернулася до Чутівської ЦРЛ, однак від стаціонарного лікування відмовилася, оскільки це була п'ятниця, лікар призначив амбулаторне лікування. Медсестра ОСОБА_3 проводила їй в домашніх умовах внутривенні крапельниці та робила уколи. ОСОБА_1 пояснила, що стан її здоров'я був вкрай тяжким, вона мала сплутаність свідомості, депресію, дезорієнтацію. Після тривалого лікування та у зв'язку із покращенням стану здоров»я, 30.05.2018 вона вийшла на роботу. В цей же день почала заходити на сайт НАЗК, для подання повідомлення про зміну в майновому стані. Нею була подана заявки для отримання ЕЦП, оскільки строк попереднього електронного ключа сплив.31.05.2018 отримавши новий ЕЦП вона подала до НАЗК повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Адвокат ОСОБА_2, в судовому засіданні підтримав пояснення ОСОБА_1 та просив провадження у справі закрити в зв'язку з відстністю події і складу адміністративного правпорушенення.

Прокурори Голубицький В.В., Пантась В.С., в судовому засіданні протокол підтримали і просили визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки встановлений факт несвоєчасного подання нею інформації про суттєві зміни в майновому стані.

Суд, заслухавши думку прокурора, пояснення ОСОБА_1, адвоката ОСОБА_2 дослідивши матеріали справи, та перевіривши докази встановив наступне.

Ст. 245 КУпАП регламентує, що завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, окрім іншого, зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст.10,11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Склад правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП є формальним, оскільки обовязковим елементом обєктивної сторони є умисна дія умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані та мету такого поступку.

Тобто підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного проступку є наявність об'єктивних і суб'єктивних ознак, тобто об'єкта, об'єктивної сторони, суб'єкта та суб'єктивної сторони.

Так судом встановлено те, що наказом Полтавського обласного управління Пенсійного фонду України № 35/ос від 29.08.1994 ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Чутівського районного відділу Пенсійного фонду України (а.с. 38).

Відповідно до наказу Пенсійного фонду України № 214-о від 15.03.2016, ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Чутівського обєднаного управління Пенсійного фонду України Полтавської області (а.с. 37).

Отже, відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 була державним службовцем, суб'єктом відповідальності за правопорушення пов'язані з корупцією.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Зазначена інформація вноситься до Єдиного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 17.05.2018 зареєстрованого в реєстрі за №1088 ОСОБА_1 отримала у спадщину земельну ділянку площею 2,7500 га, кадастровий номер :00:002:0195 на території Чутівської селищної ради Чутівського району Полтавської області, вартістю 95748,00 грн (а.с.14-15).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 17.05.2018 зареєстрованого в реєстрі за №1091, ОСОБА_1 отримала у спадщину Ѕ частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований в смт. Чутове Полтавської області вул. Бочанська, 49, вартістю 88855,00 грн (а.с.16-17).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 17.05.2018 зареєстрованого в реєстрі за №1094, ОСОБА_1 отримала у спадщину Ѕ частину земельної ділянки площею 0,0745 га, :30:002:0421, яка надана для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована в смт. Чутове Полтавської області вул. Бочанська, 49, вартістю 98867,00 грн (а.с.18-19).

Як вбачається із інформації, яка розміщена на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, ОСОБА_1 31.05.2018 подала до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування повідомлення про суттєві зміни в майновому стані щодо отримання у спадщину земельної ділянки площею 2,7500 га, кадастровий номер :00:002:0195 на території Чутівської селищної ради Чутівського району Полтавської області, вартістю 95748,00 грн; Ѕ частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: вул. Бочанська, 49 смт. Чутове Полтавської області, вартістю 88855,00 грн та Ѕ частини земельної ділянки площею 0,0745 га, кадастровий номер :30:002:0421 вартістю 98867,00 грн.

Враховуючи, що вартість отриманого у спадщину майна перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, а саме загальна вартість спадщини становить 283470,00 грн, ОСОБА_1 у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна, тобто до 26.05.2018 включно, зобовязана була письмово повідомити про суттєві зміни майнового стану Національне агентство запобігання корупції.

Проте, ОСОБА_1 несвоєчасно, а саме 31.05.2018 подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, що не оспорюється стороною захисту.

Посилання сторони захисту на те, що наразі пройшов строк притягнення до адміністративної відповідальності, у звязку із тим, що ОСОБА_1 викликалася до Управління захисту економіки в Полтавській області ДЗЕ НП України та надавала всі необхідні документи по даному факту, суд до уваги не бере, з урахуванням наступного.

Матеріалами справи (записом у журналі та поясненням свідка ОСОБА_4В.), дійсно підтверджено, що ОСОБА_1 у червні 2018 відвідувала вищевказане управління. Однак підтверджуючих та беззаперечних доказів того, що вона була викликана у звязку з виявленням правопорушення щодо невчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, суду не надано.

Крім того, як вбачається із матеріалів справи, датою виявлення правопорушення є 09.01.2019 , а саме дата реєстрації рапорту в журналі (а.с.10).

Таким чином, суддя вважає доведеним, що мала місце подія адміністративного правопорушення, яка полягає у несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни майнового стану.

Разом з тим суддя, дійшов висновку, що в даному випадку відсутній склад адміністративного правопорушення, з урахуванням наступного.

Так, законом визначено склад будь-якого адміністративного правопорушення, який полягає у сукупності обєктивної та субєктивних ознак, що характеризують протиправну, винну дію або бездіяльність як склад адміністративного правопорушення.

Ознаками обєктивної сторони є діяння (дія чи бездіяльність), його шкідливі наслідки, причинний звязок між діянням і наслідками тощо. Ознаками субєктивної сторони є вина, мотив і мета вчинення правопорушення.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

В ході розгляду справи, ОСОБА_1 зазначила, що вона не мала наміру несвоєчасно подавати повідомлення про зміни в майновому стані, оскільки не могла передбачити дату видачі нотаріусом свідоцтва про право на спадщину та різким погіршенням стану здоровя, у звязку з призначеним лікуванням. А як тільки вийшла на роботу, 30.05.2018 почала вчиняти необхідні дії для подання вказаного повідомлення. Однак у звязку з отриманням ЕЦП лише 31.05.2018, одразу ж подала таке повідомлення, оскільки жодного наміру невчасно подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у неї не було.

На підтвердження таких доводів, адвокатом ОСОБА_2 до суду надано: копію виписки із акту МСЕК, копії МРТ головного мозку за період з 2012 -2018 роки, копію виписного епікризу від 04.12.2012, копію МРТ від 18.05.2018, копію консультативного висновку від 18.05.2018, копію медичної картки амбулаторного хворого, копію листа-відповіді №265 від14.03.2019 Чутівської ЦРЛ.

Дані докази підтверджують, що дійсно ОСОБА_1 27.11.2012 була проведена операція по видаленню пухлини (менінгіоми). Після чого вона періодично (щороку) проходить обстеження в Інституті нейрохірургії Академії медицинських наук України в м. Києві. Наразі є особою з інвалідністю ІІ групи (по зору). Після проведеного 18.05.2018 МРТ, їй було видано консультативний висновок з призначеним лікуванням препаратами: дексаметазон, нольпаза, діакарб, аспаркам (а.с.107-119). В період з 19.05.2018 по 25.05.2018 ОСОБА_1 проводила лікування вказаними препаратами вдома. Дана обставина підтверджена також письмовими поясненнями свідка (медичної сестри) ОСОБА_3 Даний свідок в письмових поясненнях від 18.03.2019 зазначає про те, що з 19.05.2018 по 25.05.2018 вона, згідно призначення лікаря Інституту нейрохірургії проводила ОСОБА_1 щоденно ін'єкції. 25.05.2018 стан пацієнтки погіршився в зв'язку з чим остання звернулась до сімейного лікаря. Лікар ОСОБА_5 призначила повний курс амбулаторного лікування на 5 днів, згідно якого вона продовжила проводити ін'єкції щоденно по 29.05.2018 влючно.

Крім того, підтвердженням перебування особи на амбулаторному лікуванні у період з 25.05.2018 по 26.05.2018 (останній день подачі подання про суттєві зміни майнового стану) є відомості, що містяться у медичній картці хворого ОСОБА_1, та листі головного лікаря КНП «Чутівського ЦПМСД» ОСОБА_6 (а.с. 133-135).

Так, із даних відомостей вбачається, що 25.05.2018 ОСОБА_1 звернулася до сімейного лікаря загальної практики Чутівської АЗПСМ, ОСОБА_7 з приводу гіпертонічної хвороби ІІ ст., високого ризику, гіпертонічний криз другого порядку. Хворій було проведено клінічне обстеження, надана невідкладна допомога. У звязку із відмовою хворого від стаціонарного лікування, лікарем було призначено амбулаторне лікування на 5 днів та повідомлено, що при погіршенні стану необхідно терміново звертатися за стаціонарною допомогою.

Стосовно підтвердження даного факту, свідками ОСОБА_4В, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, в судовому засіданні були надані аналогічні та змістовні пояснення, зокрема щодо стану здоров'я ОСОБА_1 Крім того, свідок ОСОБА_4 повідомив, що возив ОСОБА_1 у червні 2018 в м. Полтаву в Управління захисту економіки в Полтавській області ДЗЕ НП України. Свідок ОСОБА_8 повідомила, що в червні 2018 року на гарячу лінію Чутівського обєднаного управління Пенсійного фонду України Полтавської області надійшов телефонний дзвінок Управління захисту економіки в Полтавській області ДЗЕ НП України із проханням, щоб ОСОБА_1 передзвонила їх працівнику. Свідок ОСОБА_9 повідомив, що 30.05.2018 допомагав ОСОБА_1 подати повідомлення про зміни в майновому стані в зв'язку з отриманням спадщини. В зв'язку з тим, що наприкінці квітня 2018 закінчився термін дії ЕЦП, було зроблено запит на його зміну. Наступного дня, після отримання ЕЦП ОСОБА_1 подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Свідок ОСОБА_10 повідомила суду, що 30.05.2018 вона на прохання ОСОБА_1 протягом дня неодноразово телефонувала на гарячу лінію НАЗК з метою уточнення даних в повідомленні про зміну майнового стану щодо зазначення у графі "продавець" відомостей про спадкодавця. Зв'язатись із представником НАЗК по телефону не вдалось.

Суддя також бере до уваги пояснення сторони захисту щодо відсутності у ОСОБА_1 лікарняного листа, у звязку із тим, що вона перебувала у відпустці та не вважала за доцільне брати офіційний лікарняний, так як вони повністю узгоджуються із матеріалами справи. Як вбачається із копії наказу №13-В від 10.05.2018 та табеля обліку використання робочого часу за травень 2018 року Чутівського обєднаного управління ПФУ Полтавської області, ОСОБА_1 у період з 14.05.2018 по 29.05.2018 перебувала у щорічній основній відпустці тривалістю 15 календарних днів (а.с.44,96). При цьому судом на підставі наявних в матеріалах справи доказів встановлено, що в період відпустки ОСОБА_1 з 19.05.2018 по 29.05.2018 перебувала на лікуванні. Сам по собі факт відсутності лікарняного листа не спростовує висновків суду про перебування ОСОБА_1 в цей період на лікуванні, враховуючи наявність доказів про її хворобу та різке погіршення стану здоров'я в цей період.

Відповідно до роз'яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією, направленого головам апеляційних судів областей, міст Києва та Севастополя, Апеляційного суду Автономної Республіки Крим за вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, вирішуючи справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Під поважними причинами згідно даного роз'яснення слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою.

Як уже зазначалось, ОСОБА_1 у встановлений законом строк не подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані в зв'язку з її перебуванням на лікуванні.

Таким чином, під час дослідження в судовому засіданні матеріалів справи, враховуючи пояснення свідків та надані докази, встановлено, що пояснення ОСОБА_1 щодо поважності причин несвоєчасного подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, знайшли своє обєктивне підтвердження.

Враховуючи викладене, суддя бере до уваги дані обставини та доводи сторони захисту, про те, що у ОСОБА_1 не було умислу на несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, на що вказує подання такого повідомлення 31.05.2018.

За таких обставин, суддя прийшов до висновку про відсутність умислу з боку ОСОБА_1 на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП та відсутність ознак складу цього правопорушення.

Встановлення даного факту є безумовною підставою для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно неї підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП

Керуючись ст.ст. 7, 9, 10, 11, 247, 283-285, 287 КУпАП, ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Чутівський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Я. О. Ланна