Справа № 505/1303/19
Провадження № 3/505/864/2019
ПОСТАНОВА

Іменем України

24.05.2019 року Котовський міськрайсуд, Одеської області в складі :

головуючої-судді Павловської Г.В.

при секретарі Черній К.В.

за участю прокурора Бургарт О.В.

захисника Кузьонного О.І.

особи, що притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Подільськ, Одеської області матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою освітою, проживаючого та зареєстрованого АДРЕСА_1 , одруженого, військовозобов`язаного, працюючого молодшим інспектором Подільського міського відділення Управління поліції охорони в Одеській області,

- за ч.2 ст.172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №29/2019 року від 10.04.2019 року ОСОБА_1 перебуваючи на службі в Національній поліції України на посаді молодшого інспектора Подільського міського відділення Управління поліції охорони в Одеській області, відповідно до Наказу УПО в Одеській області від 01.03.2017 року №24 о/с, маючи спеціальне звання, старший сержант поліції, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до матеріалів, які надійшли на адресу Одеського управління ДВБ ННУ з УПО в Одеській області НПУ, встановлено, що ОСОБА_1 попереджений про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю.

Таким чином, молодший інспектор Подільського міського відділення Управління поліції охорони в Одеській області, старший сержант поліції ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, згідно п.п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ «Про запобігання корупції».

Згідно із ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належить до його компетенції, обов`язки для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерства юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Відповідно до п. 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року №3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року №959/29089, суб`єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з п. 2 р. 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб`єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування.

Отже, поліцейський, як суб`єкт декларування має у обов`язковому, визначеному законом порядку, подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави та виконувати додаткові заходи фінансового контролю, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Як вбачається з протоколу, ОСОБА_1 було порушено вимоги фінансового контролю, а саме не подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані до Єдиного Державного реєстру декларації, осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, від придбання у власність 09.10.2018 року рухоме майно далі автомобіль.

09.10.2018 року у Територіальному сервісному центрі №5147 м. Доброслав, ОСОБА_1 уклав договір-продажу з ОСОБА_2 на придбання транспортного засобу. За умовами зазначеного договору ОСОБА_2 продавець зобов`язується передати у власність ОСОБА_1 покупець транспортний засіб марки OPEL ASTRA, номер кузова НОМЕР_1 ; відповідно до розділу 2 «Передача об`єкта» п. 2.1 Передача транспортного засобу продавцем і прийняття його покупцем здійснюється після повної оплати вартості майна відповідно до розділу 3 «Оплата та розрахунки за договором» п. 3.1 за домовленістю сторін ціна транспортного засобу складає 143 856 (сто сорок три тисячі вісімсот п`ятдесят шість) гривень.

Згідно протоколу - з метою отримання пояснення, ОСОБА_3 запрошений до ОУ ДВБ НПУ для надання пояснення за вищевказаним фактом. 05.02.2019 року ОСОБА_1 пояснив, що він ознайомлений з Законом України «Про запобігання корупції», підтвердив факт придбання рухомого майна, а саме автомобіля на загальну суму 143 856 (сто сорок три тисячі вісімсот п`ятдесят шість) гривень і не подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані у зв`язку з тим, що забув.

Обов`язок суб`єкта декларування згідно вимог ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», розпочинається з моменту його виникнення по момент його виконання. Тобто, ОСОБА_1 не виконав вимоги ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», а саме не подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Стосовно порушень антикорупційного законодавства з боку ОСОБА_1 поважних причин щодо не подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані до НАЗК не встановлено.

Як вбачається з протоколу, придбання рухомого майно на 143 856 (сто сорок три тисячі вісімсот п`ятдесят шість) гривень - перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року (50*1762 грн. = 88 100 грн.), що свідчить про суттєві зміни майнового стану.

За таких умов у поліцейського, молодшого інспектора Подільського міського відділу Управління поліції охорони в Одеській області, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 виник обов`язок відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», а саме у десятиденний строк з моменту набуття права власності на рухоме майно - автомобіль, повідомити про це НАЗК.

Тобто упродовж періоду часу з 00 годин 00 хвилин 10.10.2018 року по 23 годину 59 хвилин 19.10.2017 року у ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Опрацюванням відомостей з Реєстру встановлено, що у ОСОБА_1 не подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, набуття права власності на рухоме майно автомобіль, чим порушив вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Таким чином, згідно протоколу - ОСОБА_1 будучи суб`єктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» в їх порушення не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 не виконав вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», які виникли у нього, як у поліцейського, молодшого інспектора Подільського міського відділу Управління поліції охорони в Одеській області.

Датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу, що підтверджується рапортом про закінчення перевірки.

Часом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є період часу з 09.10.2018 року по теперішній час.

Місцем скоєння вчинення правопорушення є місце роботи ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_2 .

Прокурор Бургарт О.В. в судовому засіданні вважала за необхідне притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та стягнути з нього штраф на користь держави.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину в скоєному адміністративному правопорушенні, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП не визнав. Суду пояснив, що 09.10.2018 року придбав у власність транспортний засіб марки OPEL ASTRA, номер кузова НОМЕР_1 на загальну суму 143 856 гривень і впродовж наступних 10 днів, тобто з 10.10.2018 року до 19.10.2018 року не повідомив НАЗК про суттєві зміни в своєму майновому стані, а повідомив НАЗК про придбання вищевказаного автомобіля в щорічній декларації за 2018 рік, яку оприлюднив на початку 2019 року. Також ОСОБА_1 пояснив, що 22 листопада 2008 року уклав шлюб з ОСОБА_4 , а відтак транспортний засіб марки «OPEL ASTRA» за ціною 143 856 гривень придбано в шлюбі і він є власником Ѕ частки транспортного засобу, тобто на суму 71 928 грн., а не на суму 143 856 грн., як це зазначено в адміністративному протоколі.

Захисник Кузьонний О.І. просив суд закрити провадження відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , думку прокурора Бургарт О.В., захисника Кузьонного О.І. та вивчивши матеріали адміністративної справи, а саме:

-протокол №29/2019 про адміністративне правопорушення від 10.04.2019 року;

-рапорт ст. о/у Одеського управління ДВБ НП України Брадарського А.П.;

-пояснення ОСОБА_1 ;

-копія декларації за 2018 рік;

-запит заступника начальника Департаменту внутрішньої безпеки ОСОБА_5 .В;

-реєстраційна картка транспортного засобу марки «OPEL ASTRA», номер кузова НОМЕР_1 ;

-копію договору купівлі-продажу транспортного засобу від 05.02.2019 року;

-довідку начальника ВКЗ Управління поліції охорони в Одеській області Осадчого А.В.;

-копію наказу №24 о/с від 01.03.2017 року;

-копію паспорта та коду ОСОБА_1 ;

-копію присяги ОСОБА_1 на вірність Українському народу;

-копію повідомлення про ознайомлення з вимогами Закону України «Про запобігання корупції» від 20.02.2017 року;

-копію зобов`язання про недопущення порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 30.01.2019 року;

-копію відомості про ознайомлення молодшого інспектора Білоуса Є.Г. з Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» 7279-д від 20.04.2018 року;

-копію відомості про ознайомлення молодшого інспектора ОСОБА_1 з Законом України «Про запобігання корупції» №1700-VІІ від 14.10.2014 року та наказом НПУ України від 02.04.2018 року №325 №Про затвердження Антикорупційної програми Національної поліції України на 2018 р.»;

-копію відомості особового складу Подільського МВ УПО в Одеській області про ознайомлення ОСОБА_1 з доручення ДПО від 27.06.2018 року №76 «про організацію виконання Антикорупційної програми Національної поліції України на 2018 р.»;

-копію відомості ознайомлення ОСОБА_1 з вимогами ст.ст. 28, 45-52, 52-1 Закону України «Про запобігання корупції»;

-копію відомості про ознайомлення ОСОБА_1 з пам`яткою «Поліція без корупції»;

-копію відомості про прийняття заліку згідно вказівки Управління поліції охорони від 16.01.2017 року №110/43/35/06-2017, що вчинення Закону України «Про запобігання корупції»;

-копію відомості про прийняття заліку згідно вказівки Управління поліції охорони від 14.03.2017 року №18/43/35/06-2017, що вивчення Закону України «Про запобігання корупції», зокрема розділу 7 «Фінансовий контроль». Роз`яснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю;

-рапорт ст. о/у Одеського управління ДВБ НП України Кокоришкіна О.О., суд приходить до наступного.

Відповідно до частини першої статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

У статті 60 СК України закріплено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Таке ж положення містить і стаття 368 ЦК України.

Частиною першою статті 70 СК України встановлено, що у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Зазначені норми закону свідчать про презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Ця презумпція може бути спростована й один із подружжя може оспорювати поширення правового режиму спільного сумісного майна на певний об`єкт, в тому числі в судовому порядку. Тягар доказування обставин, необхідних для спростування презумпції, покладається на того з подружжя, який її спростовує.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 - ОСОБА_1 та ОСОБА_6 зареєстрували шлюб 22 листопада 2008 року в Шляхівській сільській Раді, Балтського району, Одеської області, актовий запис №3, а відтак транспортний засіб марки «OPEL ASTRA» за ціною 143 856 гривень придбано в шлюбі, тобто придбано спільно ним та його дружиною на спільно заощадженні кошти та у спільну сумісну власність подружжя, при цьому частки майна у вигляді придбаного автомобіля згідно чинного законодавства є рівними, тобто по Ѕ кожному, оскільки інше не визначалося домовленістю між ними або шлюбним договором.

Таким чином, 09 жовтня 2018 року ОСОБА_1 став власником Ѕ частки транспортного засобу марки «OPEL ASTRA» на суму 71 928 грн. (143 856 : 2 = 71 928 грн.), рівно як і його дружина ОСОБА_4 стала власником іншої Ѕ частки транспортного засобу на таку ж суму - 71 928 грн.

Відтак, 09 жовтня 2018 року зміни у майновому стані ОСОБА_1 сталися на суму вартості Ѕ частки придбаного у шлюбі автомобіля, що складає 71 928 грн., а не на повну суму вартості придбаної автомобіля, яка складала 143 856 грн.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2018 рік» від 07.12.2017 року №2246-VІІІ, розмір прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб на 1 січня 2018 року складав 1762 грн., а відтак 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня 2018 року у сумі складають 88 100 грн (1762 *50).

Таким чином, оскільки зміни, у сторону збільшення, у майновому стані ОСОБА_1 сталися 09 жовтня 2019 року на суму 71 928 грн., яка є меншою ніж 88 100 грн., то письмово повідомляти про це НАЗК відповідно до положень ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» не обов`язково, рівно як не обов`язково повідомляти НАЗК про зміну у майновому стані його дружини.

Крім того, слід зазначити про те, що у посадових осіб Одеського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України відсутні повноваження на здійснення перевірки декларації та повідомлень про зміни в майновому стані.

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками Одеського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, які збирали докази та складали протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .

При цьому, в матеріалах справи відсутні дані щодо проведення саме НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 та відсутнє повідомлення з боку НАЗК до Одеського управління ДВБ НП України про результати такої перевірки.

Слід зазначити, що згідно Положення про Департамент внутрішньої безпеки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України №83 від 09.11.2015 року, покладення на Департамент обов`язків, що не належить або виходять за межі його компетенції, не допускається.

До прав Департаменту внутрішньої безпеки не належить право здійснення перевірок декларацій суб`єктів декларування або повідомлень, адресованих до НАЗК, в тому рахунку - про зміни в майновому стані, а передбачено лише право складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законом порядку.

Згідно «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10.02.2017 року, право проведення контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, визначено тільки за НАЗК.

Таким чином, Департамент внутрішньої безпеки Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділенні правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженням наділенні виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці ДВБ НП України, як підрозділ спеціально уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, яким є Національна поліція України, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, на підставі отриманих матеріалів та доказів вправі скласти протокол про адміністративне правопорушення, але на проведення перевірки та збирання доказів посадовці Національної поліції України не уповноваженні.

Відтак, оскільки перевірка щодо ОСОБА_1 проведена посадовцями Одеського управління Департамент внутрішньої безпеки Національної поліції України є неправомірною та такою, що виходить за межі повноважень посадовців Національної поліції всі здобуті під час перевірки докази являються недопустимими та не можуть бути використані під час прийняття судового рішення.

Зазначена правова позиція, стосовно виключної компетенції НАЗК щодо здійснення контролю та перевірки декларацій суб`єктів декларування, викладена у Постанові Верховного Суду від 11.04.2018 року у справі №814/886/17.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Враховуючи викладене, на даний час в діянні ОСОБА_1 відсутній склад цього адміністративного правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження у справі необхідно закрити.

Керуючись ч. 2 ст. 172-6; п. 1 ч.1 ст. 247; ст.ст. 251, 252, 280, ст.ст. 283-285, 289-290 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити, на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в порядку, передбаченому Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Суддя Павловська Г.В.