Спарва№ 308/383/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.03.2019 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., при секретарі Вереш А., за участі прокурора Цар І.І., особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення - ОСОБА_1, розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, що надійшли з управління захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого головний спеціаліст-державний інспектор Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ч.2 ст.172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, обіймаючи посаду головного спеціаліста - державного інспектора Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, як посадова особа уповноважена на виконання функцій держави та яка є субєктом відповідальності за корупційне правопорушення згідно підпункту "в" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» та примітки до статті 172-6 КУпАП, в порушення вимог ч.2 ст.52 вказаного Закону, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, зокрема про набуття 18.09.2018 року права власності на автомобіль (отримання доходу) загальною вартістю 124 196,87 гривень.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні визнав повністю, пояснивши, що у десятиденний строк з моменту придбання автомобіля письмово НАЗК не повідомив, оскільки реєстр працював погано. Крім, цього зазначив, що автомобіль два тижні знаходився на території Євросоюзу, у звязку з його поломкою. Також зазначив, що він є інвалідом війни третьої групи, постійно перебуває на лікуванні, періодично унього спостерігаються провали в памяті та просив суд провадження по справі закрити.

Прокурор прокуратури Закарпатської області в судовому засіданні протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно гр. ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підтримав у повному обсязі та просив визнати останнього винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, однак закрити провадження по справі у звязку з малозначністю.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2, прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна)дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до п.10 ст. 1 ЗУ Про запобігання корупції - правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ч.2 ст.172-6КУпАП, відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Суть правопорушення,повязаного з корупцією, відповідальність за яке настає за ч.2 ст.172-6 КУпАП, полягає в порушенні вимог фінансового контролю, зазначених у ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції»,а саме у зобовязанні субєкта декларування в разі суттєвої зміни у майновому стані, зокрема отриманні доходу, придбанні майна на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1січня відповідного року,в десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції; зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб,уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП при розгляді справи суд зобовязаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст. 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, потоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» (№1700-VII), субєктами,на яких поширюються дія цього Закону, є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Як встановлено судом, згідно наказу начальника Держекоінспекції в Закарпатській області № 34-0 від 30.12.2011 р. ОСОБА_1 призначено порядком переведення з Державної екологічної інспекції в Закарпатській області Мінприроди України для подальшої роботи в Державну екологічну інспекцію у Закарпатській області Держекоінспекції України з 02 січня 2012 р у відділ екологічного та радіологічного контролю в пунктах пропуску через державний кордон «Лужанка-Дяково», пункт пропуску «Дяково» на посаду головного спеціаліста державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Закарпатської Області Держекоінспекції України.

Згідно наказу начальника Держекоінспекції в Закарпатській області № 122-0 від 22.05.2018 р. ОСОБА_1 переведено з 22.05.2018 року на посаду головного спеціаліста - державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Закарпатської області.

Таким чином, ОСОБА_1 є субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (№ 1700-VII).

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції»у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування,а саме отримання ним доходу,придбання майна на суму,яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1січня відповідного року, зазначений суб'єкту десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційномувеб-сайті Національного агентства.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2018 року на рівні 1700 гривень, тобто розмір 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб дорівнює 85 000 гривень.

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством ( ч. 3 ст. 52 Закону).

Так, п.п. 1 п. 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 та із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18.08.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 за № 1153/29283 і набрало чинності з 23.08.2016, Національне агентство з питань запобігання корупції визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи.

Згідно п. 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089 (далі - Порядок), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з п. 2 розділу 2 зазначеного Порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до пп. 1 п. 5 розділу II вказаного Порядку встановлено, що субєкти декларування подають декларації відповідно достатті 45 Закону. Зокрема, щорічна декларація субєкта декларування подається у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Під час розгляду справи встановлено, що Згідно інформації територіального сервісного центру 2144 Регіонального сервісного центру в Закарпатській області від 13.12.2018 № 31/7/4-824, 18.09.2018 р. ОСОБА_1 зареєстрував легковий автомобіль Fiat Scudo, 2012 р.в. за ціною 124 196,87 грн.

Відповідно до ВМД № 305130/2018/014096 від 14.09.2018 р. посвідчення митниці серії ZK № 0010470 від 14.09.2018 вартість придбаного ОСОБА_1 автомобіля становить 124 196,87 грн.

ЗакономУкраїни«Про Державний бюджет України на 2018рік» визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на1січня2018 року на рівні 1700 гривень, тобто на час набуття у власність (придбання) автомобіля Fiat Scudo, 2012 р.в. ОСОБА_1, 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб складало 85000 гривень.

За таких умов у ОСОБА_1 виник обовязок відповідно до ч.2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна шляхом набуття права власності на автомобіль письмово повідомити про це НАЗК.

Тобто у продовж період часу з 18.09.2108 р. по 28.09.2018 року у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

З інформації, яка міститься на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції - за посиланням https://public.nazk.gov.ua/search судом встановлено, що ОСОБА_1 повідомив про суттєві зміни в майновому стані, 01.10.2018 р., тобто несвоєчасно.

Під час розгляду справи, суду не надано доказів поважності причин неможливості подання повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані у встановлений законом строк.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Аналізуючі зазначені докази, суд приходить до висновку, що такі указують на наявність у ОСОБА_1, ознак складу правопорушення, передбаченого ч .2 ст.172-6 КУпАП .

Кваліфікація дій ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення є вірною.

Згідно ч. 1 ст. 65 Закону України „Про запобігання корупції" за вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в ч. 1 ст. 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Відповідно до вимог ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.

Згідно зі ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При цьому, в кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Враховуючи конкретні обставини справи, за яких вчинено правопорушення, ступінь вини ОСОБА_1, відсутність негативних наслідків від вчиненого правопорушення та суспільної шкідливості його діяння, дані про його особу, який раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, є інвалідом третьої групи, приходжу до переконання за можливе на підставі ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП у звязку з малозначністю вчиненого ним адміністративного правопорушення, обмежившись щодо нього усним зауваженням.

Вважаю, що застосування щодо ОСОБА_1 саме такого виховного заходу, як усне зауваження, буде достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобігання вчинення нових правопорушень.

Керуючись ст. ст. 22, 33, 172-6 ч. 2, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, обмежившись щодо нього усним зауваженням, а справу про адміністративне правопорушення щодо нього закрити на підставі п. 3 ст. 284 КУпАП.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3