Номер провадження 3/229/1936/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2019 року

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Гонтар А.Л., розглянувши матеріали, які надійшли з Дружківського відділення поліції Краматорського відділу поліції Головного управління національної поліції в Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася в м. Дружківка, громадянка України, не працює, яка мешкає за адресою АДРЕСА_1 та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_1

за ст. 184 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

до Дружківського міського суду Донецької області 11.11.2019 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення ГП №239895 від 06.11. 2019 року.

Відповідно даним, вказаним у протоколі, 29 жовтня 2019 року о 15:00 годині, ОСОБА_1 в супереч ст.150 Сімейного кодексу України не виконала свої батьківські обов`язки відносно сина ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме забезпечення дитині повної загальної середньої освіти, в наслідок чого ОСОБА_2 не з`являється на заняття, в учбовий заклад який не відвідує заннятя, чим скоїла адміністративне правопорушення за ст.184 ч.1 КУпАП, а саме ухилення батьків від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

26.11.2019 року у судове засідання, не з`явилась, хоча про час та місце повідомлена належним чином, що підтверджується розпискою у протоколі про адміністративне правопорушення та надала заяву про розгляд справи без її участі.

На підставі ст.268 КУпАП, суддя вважає, що справу можливо розглядати без особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки вона належним чином повідомлена про розгляд справи .

Ретельно дослідивши матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 239895 від 06 .11.2019 року, який складений стосовно ОСОБА_1 , пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .., лист директора ДТ ДДМА, приходжу до наступного висновку.

Виходячи зі змісту ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані,на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частина 1 ст. 184 КУпАП, передбачає відповідальність батьків або осіб, які їх замінюють, за ухилення від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 150 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, а також забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

Відповідно до ст. 184 ч. 1 КУпАП, відповідальність за цим законом настає в разі ухилення батьків або осіб, що їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Об`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Як випливає із змісту цієї норми закону, це правопорушення повинно носити системний характер.

Проте в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 неналежно виконувала свої батьківські обов`язки безпосередньо 29.09.2019 року о 18:00 год.

Крім того, в протоколі не викладена фабула правопорушення, а саме не зазначено в чому саме проявилося таке неналежне їх виконання і чим конкретно це підтверджено, в чому саме проявилось ухилення ОСОБА_1 від виконання обов`язків, яких саме обов`язків, в чому полягало незабезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітнього сина.

Виходячи з пояснень ОСОБА_1 вбачається, що вона не може вплинути на те, щоб син ходив на заняття.

ОСОБА_2 пояснив, що не хоче навчатись у ОСОБА_3 , та тому не ходить на заняття.

Суддя вважає, що подія, яка сталася не є свідомим ухиленням ОСОБА_1 від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання доньки, оскільки не є систематичним діянням, позбавлена умислу , і тому не може свідчити про не виконання своїх батьківських обов`язків по створенню гідних умов проживання для дитини та її виховання.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Положеннями ст. 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до принципу презумпції невинуватості щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину або правопорушення, припускається невинність до того часу, поки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством.

Європейський суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Враховуючи вищевикладене, провівши аналіз досліджених та ретельно перевірених у судовому засіданні доказів в їх сукупності, вважаю, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до п. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вище наведене, провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 ,. підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Керуючись ст. 19 Конституції України, ч. 1 ст.9, п. 1 ст.247, ч. 2 ст.184, ст.245,251,252,283-285,294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: А. Л. Гонтар