Код суду 233 № 233/7889/19
П О С Т А Н О В А

19 листопада 2019 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Міросєді А.І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області, відносно:

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Келераш Молдова, громадянина Молдови, не працюючого, проживає по АДРЕСА_1 , якому роз`яснені права, передбачені ст.63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, за ст. 173 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №179465 від 04 листопада 2019 року, складеним ДОП СП Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області, 04 листопада 2019 року об 08 годині 15 хвилин ОСОБА_1 , знаходячись в приміщенні магазину «Водафон», розташованого по вул. Ціолковського 72 м. Костянтинівка Донецької області, діючи умисно розбив вітрину де знаходились мобільні телефони, чим спричинив магазину «Водафон» матеріальний збиток на суму 3000 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 не погодився з обставинами, вказаними у протоколі про адміністративне правопорушення, пояснив, що 03.11.2019 він прийшов до магазину «Водафон», де придбав для дочки мобільний телефон та прийшовши додому з`ясувалося, що телефон був пошкоджений. Тому наступного дня він знов прийшов до мазанину для того, щоб поміняти телефон на новий. Проте, продавець відмовилася його поміняти. Між ними сталася суперечка, в результаті якої він кинув телефон у скло магазину, яке від удару розбилося.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали адміністративної справи (протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №179465 від 04 листопада 2019 року; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 04 листопада 2019 року; письмові пояснення ОСОБА_2 , самого ОСОБА_1 , фотоматеріали), приходжу до наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Так, статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У зв`язку з цим слід зазначити, що згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого. Санкція ст. 173 КУпАП передбачає досить суворе стягнення у вигляді адміністративного арешту, а тому дана справа про адміністративне правопорушення розглядається з дотриманням стандартів ЄСПЛ, притаманних кримінальному провадженню.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, суть адміністративного правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є.

Відповідно до п. 16 постанови пленуму ВСУ від 22.12.2006 №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. У протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені зокрема суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є.

В той же час протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вказаним вище вимогам КУпАП та диспозиції ст. 173 КУпАП, оскільки в ньому не викладено, чи порушив своїми діями ОСОБА_1 громадський порядок і спокій громадян. З даного протоколу слідує, що конфлікт був лише з продавцем магазину, про що підтверджено ОСОБА_1 в суді та зазначено в письмових поясненнях працівника магазину «Водафон» ОСОБА_2 , які додані до протоколу. При цьому ОСОБА_1 жодних нецензурних виказувань на адресу інших осіб не виказував та будь-яких протиправних дій не вчиняв.

Разом з тим, у відповідній графі протоколу взагалі не зазначено про свідків правопорушення, в той час коли в матеріалах справи наявні пояснення співробітника магазину ОСОБА_2 . Також, в матеріалах справи відсутні будь які документи на підтвердження належності пошкодженого майна саме магазину «Водафон».

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»).

У справі «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч.1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Таким чином, суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка визначає межі розгляду справи судом, оскільки є викладом обставин вчинення адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у скоєнні правопорушення має доводитися в суді, а не судом; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, буде порушувати вимогист. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Одночасно, відповідно до п.7 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 року № 1376 не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Вищевикладене свідчить про те, що Костянтинівським ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог п. 1. ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в справі відсутні об`єктивні і належні докази, які б підтверджували наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1. ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Келераш Молдова, громадянина Молдови за ст. 173 КУпАП, - закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох місяців після набрання нею законної сили.

Суддя