Справа № 404/7438/19
Номер провадження 3/404/2337/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2019 року суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Поступайло Володимир Васильович, розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платників податків НОМЕР_1 , українки, громадянки України, працюючої заступником головного лікарня з економічних питань Територіального медичного об`єднання «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області», зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 ,

у зв`язку із вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 як заступник головного лікарня з економічних питань Територіального медичного об`єднання «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» порушила вимоги ст.98 КЗпП України, наказ Мінпраці та Міністерства охорони здоров`я України від 05.10.2005 року №308/19 «Про впорядкування умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення» та п.21.5 колективного договору, всупереч яких згідно з тарифікаційним списком працівників на 2019 рік, на підставі якого нараховується заробітна плата, для водіїв підстанції передбачено 25 відсотків надбавки за класність, при цьому надбавка розрахована не з тарифної ставки (посадового окладу) водія 1 класу, а з посадового окладу з урахуванням підвищення. Вказане порушення є триваючим і на час перевірки не усунуто, призвело до надмірного нарахування заробітної плати працівникам ТМО.

Таким чином ОСОБА_1 вчинила інше порушення вимог законодавства про працю, тобто адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.41 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, зазначивши, що встановлення посадових окладів, підвищень, надбавок та доплат працівникам закладів охорони здоров`я регламентується спільним Наказом МОЗ України та Міністерства праці та соціальної політики України, зареєстрований в Мінюсті України від 05.10.2005 року № 308/519 (далі Наказ №308). До прийняття цього Наказу був чинним Наказ МОЗ України від 06.04.2001 року № 161/137.

Встановлення посадового окладу водіям визначено п.2.2.23 залежно від виду автомобіля. Автомобілі екстреної (швидкої) допомоги визначені згідно з п.3, тобто ПЕЖО та УАЗи мають об`єм двигуна від 1,8 до 3,5л, тому підлягають тарифікації по 4 тарифному розряду. Оплата праці працівників бюджетної сфери здійснюється на основі єдиної тарифної сітки, затвердженої Постановою КМУ від 30.08.2002 року №1298. Щорічно, згідно з Законом України Про державний бюджет визначається розмір посадового окладу працівників з 1 тарифного розряду. Так, на 2019 рік працівникам 4 тарифного розряду встановлений схемний посадовий оклад у розмірі 2400 грн. Відповідно до Переліку автомобілів, віднесених до санітарних, затверджених Наказом МОЗ України від 02.10.2000 року №232, автомобілі швидкої допомоги віднесені до санітарних, про що є відповідний запис в технічному паспорті всіх автомобілів. Пунктом 2.4.4. Наказу №308 за керування автомобільним транспортом підвищуються посадові оклади на 20%. У 2019 році вказане підвищення становить 488 грн. Згідно з п.4.5.2. Наказу №308, за наявності відповідного посвідчення, водіям встановлюється надбавка за класність 10% за 2 клас та 25% за 1 клас. Порядок встановлення надбавок визначений п.4.6 Наказу №308: «Надбавки перелічені... у пункті 4.5 нараховуються працівникам на посадовий оклад, визначений згідно з пунктами 2.1-2.2, з урахуванням підвищень за кваліфікаційну категорію». Всі види оплати - посадовий оклад, підвищення, надбавки та доплати вносяться до тарифікаційних списків. Форма тарифікаційного списку визначена Наказом №308 у додатку №1. Однак, у самому Наказі №308, підвищення за кваліфікаційну категорію керівникам та їх заступникам, завідування, старшинство, санітарний транспорт віднесені до одної єдиної позиції. Саме тому, при встановленні надбавок за класність водіям і було проведено із урахуванням підвищення за санітарний транспорт. Іншого роз`яснення про порядок встановлення виплат у Наказі №308 немає. У Наказі МОЗ від 06.04.2001 року № 161/137 був визначений порядок встановлення надбавки за класність аналогічно, як і в новому Наказі №308. Проте, в Приписі від 14.01.2004 року Державного департаменту нагляду за додержанням законодавства про працю (колишнє Управління Держпраці) встановлено порушення у частині нарахування надбавок водіям і за класність в тому числі, а саме - без урахування підвищення. Отже, оклад встановлений за тарифною сіткою, має бути з назвою схемний посадовий оклад або тарифна ставка, а разом з підвищенням повинен носити назву - посадовий оклад і це повинно мате чітке розділення понять. Однак, у різних пунктах показник «тарифна ставка» визначений як посадовий оклад, як це визначено у формі штатного розпису затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 28.01.2002 року № 57 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 26.11.2012 року № 1220) - посадовий оклад, а не посадовий оклад із підвищеннями, як визначено у тарифікаційному списку. Саме із графи 12 тарифікаційного списку (посадовий оклад з підвищеннями) заповнюється графа 4 (5) у штатному розписі - посадовий оклад.

Крім того, вона вказує, що на неодноразові вимоги довіреної особи колишнього співробітника Центру водія ОСОБА_2 . Державною інспекцією з праці проводились перевірки із додержанням законодавства у сфері оплати праці конкретного працівника - водія ОСОБА_2 , про що були складені акти перевірки №11-01-078/0191, період перевірки з 21.02.2017 року по 02.02.2017 року. Перевірки охоплювали період з 2012 року по 2017 включно (відображено в п.4 вказаного акту). Із 15.05.2017 року по 19.05.2017 року була проведена ще одна перевірка і складений акт №11-01-078/0484. Цього разу перевірка стосувалась водіїв ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Період, за який проводилась перевірка - з 2011 року по 2017 рік (відображено в п.п.2-4). При цьому ніяких порушень у нарахуванні раніше вказаної надбавки виявлено не було. Такий порядок встановлення надбавки за класність водіям проводився із часу введення в дію Наказу №308.

Також, вона стверджує, що протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням норм чинного законодавства, оскільки, відповідно до п.4 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року (далі Порядок), форми акту інспекційного відвідування (невиїзного інспектування), в якому визначається перелік питань, що підлягають інспектуванню, довідки про стан додержання законодавства про працю, припису, вимоги інспектора праці затверджуються Міністерством соціальної політки України. Водночас, наказ Міністерства соціальної політики України №1338 18.08.2017 року, яким затверджена уніфікована форма акту інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю, виданий на основі п.24 Порядку здійснення державного нагляду за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року № 295, яку 14.05.2019 року рішенням Шостого апеляційного адміністративного суду (справа №826/8917/17) - в повному обсязі визнано не чинною, у зв`язку з чим виникають сумніви щодо законності проведеного інспекційного відвідування без наявної уніфікованої форми акту інспекційного відвідування та передчасно винесеного припису про усунення виявлених порушень, що стало підставою для складання відносно неї протоколу про вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.27 Порядку після розгляду зауважень об`єкта відвідування, у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності, однак, інспектором праці ОСОБА_5 Т.В. у день складання акту інспекційного відвідування 24.09.2019 року, передчасно, упереджено, без попереднього проведення аналізу матеріалів інспекційного відвідування та всупереч вищезазначеним нормам внесено припис про усунення виявлених, на її думку порушень, обмеживши Територіальне медичне об`єднання «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» (далі об`єкт відвідування) подати зауваження у встановлений Порядком 3 денний строк на викладену в акті інформацію, які відповідно до п.21 Порядку, є його невід`ємною частиною.

У зв`язку з вказаним просить закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП.

Крім цього ОСОБА_1 під час розгляду справи долучені наступні документи: копія направлення інспекційного відвідування (а.с.28), копія скарги на припис №КР3289/380/АВ/П від 24.09.2019 року (а.с.29-32), копію позовної заяви ТМО «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» до Управління Держпраці у Кіровоградській області про визнання дій інспектора праці Управління Держпраці в Кіровоградській області протиправними, визнання припису незаконним та його скасування (а.с.38-39), копії листа ОСОБА_6 до т.в.о. начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області, голови державної служби України з питань праці (а.с.40-42), копію відповіді заступника голови державної служби України з питань праці про розгляд скарги (а.с.43-44), копії актів перевірки від 02.03.2017 року, 19.05.2017 року та 14.01.2004 року (а.с.45, 57, 75-76), копії питань, що підлягають перевірці додержання законодавства про працю та загальнообов`язкове державне соціальне страхування (а.с.46-51, 58-68), копії витягів з акту передвіки (а.с.52-56, 69-71), письмові пояснення ОСОБА_1 (25-27, 72-72), копію витягу з наказу Міністерства праці та соціальної політики України №161/137 від 06.04.2001 року (а.с.74), копію тарифікаційного списку працівників на 2003 рік (з 01.07.2003 року) та на 01.12.2006 рік (а.с.77-78), тарифікаційні списки працівників на 01.01.2017 рік та 01.01.2019 рік (а.с.79-80), які дослідженні під час розгляду справи.

На обґрунтування вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, працівниками Управління держпраці у Кіровоградській області направлено докази, які досліджені під час розгляду справи: протокол про адміністративне правопорушення №КР3289/380/АВ/П/2ПТ від 24.09.2019 року (а.с.2, 3); копію акту інспекційного відвідування №КР3289/380/АВ від 24.09.2019 року (а.с.4-8); копію наказу №208/л від 12.07.2016 року про переведення ОСОБА_1 на посаду заступника головного лікаря з економічних питань (а.с.9), копію посадової інструкції заступника головного лікаря з економічних питань ТМО «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» (а.с.10-11), копію паспорта та ідентифікаційного коду ОСОБА_1 (а.с.12-13), тарифікаційний список працівників на 01.01.2019 рік (а.с.14).

Аналізуючи та оцінюючи усі надані зазначені докази, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, за обставин, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, не доведена належними, допустимими та достатніми доказами, виходячи із такого.

Так, згідно з ч.1 ст.41 КУпАП та долученим протоколом в провину ОСОБА_1 ставиться інше порушення вимог законодавства про працю. Така диспозиція є бланкетною, яка лише називає саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів.

Зокрема, такі норми мають загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 порушила вимоги ст.98 КЗпП України, наказ Мінпраці та Міністерства охорони здоров`я України від 05.10.2005 року №308/19 «Про впорядкування умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення» та п.21.5 колективного договору, всупереч яких згідно з тарифікаційним списком працівників на 2019 рік, на підставі якого нараховується заробітна плата, для водіїв підстанції передбачено 25 відсотків надбавки за класність, при цьому надбавка розрахована не з тарифної ставки (посадового окладу) водія 1 класу, а з посадового окладу з урахуванням підвищення, що призвело до надмірного нарахування заробітної плати працівникам ТМО.

При цьому положеннями ст.98 КЗпП України визначено, що оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі законів та інших нормативно-правових актів України, генеральної, галузевих, регіональних угод, колективних договорів, у межах бюджетних асигнувань та позабюджетних доходів.

Наведена норма визначає загальні підстави оплати праці відповідних працівників та фактично відсилає до інших нормативно-правових актів. Проте, які саме вимоги нормативно-правових актів, до яких вона відсилає порушено ОСОБА_1 у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено і не визначено. Наказ Мінпраці та Міністерства охорони здоров`я України від 05.10.2005 року №308/19 «Про впорядкування умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення» (далі за текстом також Умови та Наказ) має п`ять розділів та численні пункти і підпункти, які регулюють питання умови оплати праці, конкретно про порушення жодного з яких у протоколі про адміністративне правопорушення не вказано та їх положення не наведено, що грубо порушує право на захист. Відтак, суд позбавлений можливості підтвердити твердження про порушення Наказу, вказані в протоколі, у яких не вказано про порушення яких саме пунктів та положень Наказу йде мова.

Більше того, до матеріалів справи під час перевірки до направлення протоколу про адміністративне правопорушення до суду, не долучено колективний договір, суду невідомі його положення, тому відсутні підстави стверджувати про порушення ОСОБА_1 пункту 21.5 колективного договору та наведене твердження, з огляду на заперечення ОСОБА_1 та відсутність будь-яких доказів з цього приводу, визнається судом не доведеним.

Також, відповідно до пункту 4.5.3. Умов водіям автотранспортних засобів установлюється щомісячна надбавка за класність до тарифної ставки в розмірах: водіям II класу - 10 відсотків, водіям I класу - 25 відсотків. Надбавка нараховується за фактично відпрацьований водієм час.

Згідно з пунктом 4.6. Умов надбавки, перелічені у пункті 4.5. нараховуються працівникам на посадовий оклад посадовий оклад, визначений згідно з пунктами 2.1 - 2.2, з урахуванням підвищень за кваліфікаційну категорію.

Тому при складанні протоколу про адміністративне правопорушення необхідно було визначити, які саме підвищення (конкретно) посадового окладу були враховані незаконно під час розрахунку надбавки за класність, чого зроблено не було.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративне правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися з кримінальним для цілей застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.39 рішення «Лучанінова проти України» від 09.09.2011 року (заява №16347/02), п.1 резолютивної частини рішення «Швидка проти України від 30.10.2014 року (заява №17888/12)), обґрунтовуючи їх, зокрема, як характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

У справі «Малофєєв проти Росії» (пункти 111-120 рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини, зокрема, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Зважаючи на викладене суд зобов`язаний розглядати справу лише в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаних стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення та не в праві встановлювати обставини, які виходять за межі таких тверджень та звинувачують особу у вчиненні дій, які конкретно не викладені в ньому.

Раніше вказані обставини, а саме, не розкриття об`єктивної сторони правопорушення, є грубим порушенням КУпАП, і є безумовною підставою до закриття провадження у справі на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, через не встановлення під час складання протоколу про адміністративне правопорушення та відповідно не доведення всіх його обов`язкових ознак.

Окрім цього, судом окремо оцінюються такі обставини.

Відповідно до пунктів 19-21, 24, 27 раніше зазначеного Порядку за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) (далі - акт), і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення. Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дня, що настає за днем підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження. У разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

Проте, незважаючи на наявні під час складення акту інспекційного відвідування заперечення, про які ОСОБА_1 також повідомила у суді, після ознайомлення із актом не було надано можливості надати письмові зауваження на нього протягом 3 робочих днів, без розгляду зауважень та аналізу матеріалів інспекційного відвідування, у день складення акту інспекційного відвідування 24.09.2019 року інспектором праці складено протокол про адміністративне правопорушення, що порушує вимоги п.27 Порядку.

Крім цього, на переконання суду будь-яке обмеження прав та захід примусу мають бути належно обґрунтовані, а відповідно до ст.19 Конституції України посадова особа органу державної влади зобов`язана діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відтак, суд бере до уваги доводи ОСОБА_1 , які не спростовані, про те, що відповідно до пункту 4 Порядку форми акта інспекційного відвідування (невиїзного інспектування), в якому визначається перелік питань, що підлягають інспектуванню, довідки про стан додержання законодавства про працю, припису, вимоги інспектора праці затверджуються Мінсоцполітики. Порядок складення та форми журналів, інструкції з оформлення документів, що складаються під час підготовки, в ході та за результатами інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, порядок повідомної реєстрації інспекційних відвідувань та рішень інспектора праці про відвідування роботодавця, передбачене пунктом 33 цього Порядку, визначаються Держпраці. Форми акта, довідки, припису, вимоги інспектора праці, перелік питань, що підлягають інспектуванню, оприлюднюються на офіційному веб-сайті Держпраці. Проте, на виконання вимог п.4 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року, після вказаного часу форми акта, довідки, припису, вимоги інспектора праці, перелік питань, що підлягають інспектуванню не оприлюднені на офіційному веб-сайті Держпраці, а під час інспекційного відвідування використані форми документів, які були затверджені наказом Міністерства соціальної політики України №1338 18.08.2017 року на підставі п.4 Порядку здійснення державного нагляду за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року № 295, який 14.05.2019 року рішенням Шостого апеляційного адміністративного суду (справа №826/8917/17) - в повному обсязі визнано не чинним.

З огляду на викладене інспектором праці складено акт інспекційного відвідування, який за своєю формою після прийняття відповідного Порядку 21.08.2019 року не затверджений та не оприлюднений згідно з пунктом 4 вказаного Порядку, але частково відповідає формі, затвердженій та оприлюдненій відповідно до Порядку від 26.04.2017 року, який не є чинним, у зв`язку із чим із акта вилучено посилання на останній Порядок.

Таким чином у самому акті, долученому до справи, крім посилання на норми ст.259 КЗпПУ та ч.3 ст.34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», які є загальними та бланкетними, відсутнє будь-яке посилання на чинний нормативно-правовий акт, на підставі якого проводилося відповідне інспекційне відвідування, передбачається складання відповідного акту.

Згідно з ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Із врахуванням положень і тлумачень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За вказаних обставин, зважаючи на те, що відповідність дій чинному законодавству інспектора праці під час інспекційного відвідування та отримання доказів поставлена під сумнів, зібрані докази, які є допустимими, є недостатніми для доведення обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, саме правопорушення в протоколі викладено не конкретно, зважаючи на те, що докази, отримані з порушенням вимог законодавства не можуть бути взяті до уваги судом та визнані допустимими, раніше вказані досліджені безпосередньо у суді докази ставлять під обґрунтований та розумний сумнів наявність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, у зв`язку із не доведенням всіх обов`язкових ознак правопорушення.

З огляду на викладене суд вважає вину ОСОБА_1 не доведеною достатніми та беззаперечними доказами, а тому провадження у справі підлягає закриттю відповідно до п.1 ст.247, п.3 ч.1 та ч.2 ст.284 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП.

З огляду на викладене, керуючись ч.1 ст.41, ст.247 п.1, ст.ст.283-285 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.41 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Кіровського районного суду

м. Кіровограда В.В. Поступайло