ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2019 року. Суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області Вітер І.Р., розглянувши матеріали, які надійшли від Володимир-Волинського відділу поліції ГУНП у Волинській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмельницький, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

19 листопада 2019 року до Володимир-Волинського міського суду Волинської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ГР 005523 від 18 листопада 2019 року складений стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

За змістом протоколу, 14 листопада 2019 року о 19 годині 00 хвилин ОСОБА_1 у с. Коритниця по вулиці Прикордонній Володимир-Волинського району виражався нецензурною лайкою в присутності громадян, чим порушив громадський порядок.

Відповідно до ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення. Відповідно до цієї норми адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб`єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Кодексом про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи протоколу про адміністративне правопорушення, а також змісту постанови в справі про адміністративне правопорушення. У цих процесуальних документах повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення та відомості, необхідні для розгляду справи, зокрема про місце і час вчинення правопорушення, його суть, дані про свідків і потерпілих, їх пояснення.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні за поясненнями ОСОБА_1 встановлено, що 12 листопада 2019 року між ним та службовцями відділення інспекторів прикордонної служби «Коритниця» ВПС «Амбуків» Львівського прикордонного загону Державної прикордонної служби України відбулась конфліктна ситуація з приводу наїзду їх службового автомобіля йому на ногу. 14 листопада 2019 року він прибув до вказаного відділення прикордонної служби із намірами висловити своє незадоволення та претензіями з приводу отриманої травми. Біля прикордонної застави до нього підійшов у явно нетверезому стані військовослужбовець ДПС України ОСОБА_2 , який почав до нього зачіпатись з підстав телефонного дзвінка на «гарячу лінію» ДПСУ під час інциденту, який відбувся 12 листопада 2019 року. Між ними відбулась словесна перепалка, яка фактично переросла у нетривалу бійку. ОСОБА_2 наніс йому удари по тілу, після чого ОСОБА_1 скрутив останнього руками та гукнув чатовому, який знаходився неподалік та спостерігав за ситуацією, щоб той покликав підмогу. Після того як на місце прибуло близько 10 військовослужбовців ДПСУ, конфлікт було вичерпано. Однак у зв`язку із заявами ОСОБА_2 про зламані ребра, ОСОБА_1 самостійно викликав на місце події поліцію та швидку допомогу.

Опитаний в судовому засіданні як свідок виконуючий обов`язки начальника відділення інспекторів прикордонної служби «Коритниця» ВПС «Амбуків» Львівського прикордонного загону ДПСУ Буляк Я.В. частково підтвердив пояснення ОСОБА_1 , однак вказав, що останній самостійно спровокував конфліктну ситуацію із ОСОБА_2 , яка переросла у бійку. Зазначив, що вибігши із адміністративного приміщення на місце події, був очевидцем того як ОСОБА_1 тримав захватом ОСОБА_2 , при цьому вказав свідку щоб той забрав ОСОБА_2 від нього. Зазначив, що конфлікт надалі тривав близько 30 секунд, при цьому як ОСОБА_1 , так і ОСОБА_2 виражались нецензурною лайкою. Заперечив, що вхід на територію прикордонної застави є громадським місцем, зазначивши про те, що фактично ця територія є режимно-секретним об`єктом. Підтвердив, що ОСОБА_1 самостійно викликав поліцію і швидку допомогу, однак зазначив, що це він робив самовільно, - для привернення уваги до ситуації, яка склалась, оскільки в цьому не було потреби. Крім розсічення брови ОСОБА_2 жодних тілесних ушкоджень не отримав. Крім того вказав, що в даний час ОСОБА_2 в судове засідання з`явитись не зміг, оскільки знаходиться нестаціонарному лікуванні у зв`язку із загостренням хвороби нирок.

Аналогічні пояснення в судовому засіданні надав свідок ОСОБА_3 , який підтвердив, що ОСОБА_1 спровокував конфліктну ситуацію із ОСОБА_2 . Вказав, що він був єдиним свідком усієї події, яка відбувалась при в`їзді на територію прикордонної застави, оскільки на той час виконував функції чатового. Бачив, що коли до ОСОБА_1 підійшов ОСОБА_2 , вони почали сваритись. При цьому обидва застосовували нецензурну лексику. Коли почалась бійка, ОСОБА_1 гукнув свідку щоб той покликав підмогу, що він і зробив. Коли на вулицю вибігли інші службовці конфлікт вичерпався.

Дослідженими в судовому засіданні письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 14 листопада 2019 року підтверджується виникла конфліктна ситуація між ним та ОСОБА_1 , в ході якої вони почали між собою битись. При цьому ОСОБА_2 просив поліцейських не розпочинати кримінальне провадження, від проходження медичного освідування відмовився.

Долученою до матеріалів справи копією рапорту чергового Володимир-Волинського ВП ГУНП у Волинській області підтверджено, що 14 листопада 2019 року о 19 годині 39 хвилин ОСОБА_1 по лінії «102» повідомив про те, що прикордонник в стані алкогольного сп`яніння намагався нанести йому тілесні ушкодження.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП, об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

За наявною у справі інформацією, яку не оспорював ніхто з учасників процесу та свідків, подія мала місце при в`їзді на територію відділення інспекторів прикордонної служби «Коритниця» ВПС «Амбуків» Львівського прикордонного загону Державної прикордонної служби України у селі Коритниця Володимир-Волинського району, що фактично знаходиться на околиці населеного пункту, де на певній відстані від неї знаходяться будівлі, будинки, інші споруди жителів села, тощо. У цьому місці як правило немає сторонніх людей, а в даний момент очевидцем події був лише свідок ОСОБА_3 , який здійснював охорону території, в тому числі від проникнення на неї сторонніх осіб.

Поняття громадського місця законодавством визначене як - частини будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

Поясненнями свідка ОСОБА_4 встановлено, що територія відділення інспекторів прикордонної служби «Коритниця» ВПС «Амбуків» Львівського прикордонного загону ДПСУ є режимно-секретним об`єктом.

Відтак, суд прийшов до висновку про те, що подія конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла не у громадському місці, яке є обов`язковою ознакою складу даного адміністративного правопорушення, а також за своїм наслідком не могла порушити громадський порядок та спокій громадян.

Разом з тим, обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є умисел, поєднаний із хуліганським мотивом поведінки особи.

Тобто особа повинна усвідомлювати і передбачати, що внаслідок її протиправних дій буде порушений громадський порядок та спокій громадян. Метою вчинення таких дій може бути бажання задовольнити індивідуальні потреби самоствердження шляхом ігнорування гідності інших.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у виявленні неповаги до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний елемент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана, а тому за відсутності такого мотиву не може бути встановлено факт дрібного хуліганства.

В даному випадку в судовому засіданні було встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла суперечка з особистих неприязних мотивів, яка переросла у бійку, що фактично виключає в діях ОСОБА_1 хуліганський мотив.

Інших доказів щодо мотиву чи мети таких дій суду подано не було.

Таким чином під час судового розгляду не встановлено жодних фактичних даних, які б свідчили про наявність в діянні ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, зокрема: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст.7, 9, 173, 247, 251, 254, 279 КУпАП ,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити за відсутності складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Апеляційна скарга подається до Волинського апеляційного суду через Володимир-Волинський міський суд Волинської області.

Суддя (підпис).

Згідно з оригіналом.

Суддя Володимир-Волинського міського суду І.Р. Вітер