Справа № 426/1312/19
Провадження № 33/810/44/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2019 року м. Сєвєродонецьк

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Луганського апеляційного суду Тополюк Є.В., при секретарі Магомедова Ш.Х., розглянувши подання Голови Сватівського районного суду Луганської області Юрченка С.О. про визначення підсудності , яке надійшло разом з адміністративним матеріалом про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 41-3 КУпАП щодо ОСОБА_3, -

ВСТАНОВИЛА:

На адресу Луганського апеляційного суду надійшов адміністративний матеріал про вчинення адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_3 за ст. 41-3 КУпАП з постановою Сватівського районного суду Луганської області від 21.02.2019 року та поданням про визначення підсудності.

З постанови Сватівського районного суду Луганської області та від 21.02.2019 року та подання Голови Сватівського районного суду Луганської області Юрченка С.О. від 25.02.2019 року вбачається, що до Сватівського районного суду Луганської області 20.02.2019 року надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 за ст. 41-3 КУпАП.

Згідно рішення шістнадцятої сесії сьомого скликання Сватівської районної ради Луганської області № 16/7 від 23.12.2016 року затверджено список присяжних Сватівського районного суду, до якого включено ОСОБА_3- генерального директора Сватівської РТМО. Станом на сьогоднішній день ОСОБА_3 є присяжним Сватівського районного суду та вирішує справи відповідно до процесуального законодавства.

Направляючи матеріал для визначення підсудності, суд в постанові та поданні зазначив, що розгляд протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3, в даному випадку, не може бути здійснено Сватівським районним судом Луганської області, оскільки, він є присяжним Сватівського районного суду Луганської області.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи, викладені в постанові суду першої інстанції та в поданні Голови Сватівського районного суду Луганської області Юрченка С.О., апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Нормами чинного КУпАП не визначений порядок вирішення питання про зміну підсудності по справам про адміністративні правопорушення, разом з тим в практичній діяльності трапляються випадки неможливості розгляду конкретної справи в суді, у зв'язку із чим апеляційний суд вважає необхідним застосувати аналогію права, а саме ст. 34 КПК України.

Як вбачається з постанови та подання про зміну підсудності Сватівського районного суду Луганської області, ОСОБА_3 є присяжним Сватівського районного суду Луганської області.

Відповідно до ч. 6 ст. 68 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» на присяжних поширюються гарантії незалежності і недоторканності суддів, установлені законом, на час виконання ними обов'язків із здійснення правосуддя. За обґрунтованим клопотанням присяжного заходи безпеки щодо нього можуть уживатися і після закінчення виконання цих обов'язків.

За змістом ч. 3 ст. 257 КУпАП у разі вчинення адміністративного правопорушення службовою особою, яка працює в апараті суду, протокол разом з іншими матеріалами надсилаються до суду вищої інстанції для визначення підсудності.

З огляду на вищенаведені вимоги закону, а також наявністю даних про те, що ОСОБА_3 є присяжним Сватівського районного суду Луганської області, відповідний протокол про адміністративне правопорушення разом з іншими матеріалами обґрунтовано надіслано до Луганського апеляційного суду, як суду вищої інстанції, для визначення підсудності вказаної справи про адміністративне правопорушення.

Частиною 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської конвенції з прав людини кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Безсторонність суду передбачає як його суб'єктивну свободу від упередженості чи зацікавленості в результаті розгляду справи, так і об'єктивну, яка виключає будь-який обґрунтований сумнів стосовно безсторонності суду.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п.21-22 рішення у справі "Надточий проти України", п.33 рішення у справі "Гурепка проти України"). У п.21 свого рішення у справі «Надточий проти України від 15 травня 2008 року» ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У зв'язку з цим, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне направити адміністративний матеріал про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 41-3 КУпАП щодо присяжного Сватівського районного суду Луганської області ОСОБА_3 для розгляду до іншого суду Луганської області.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 276, 294 КУпАП, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Направити адміністративний матеріал про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 41-3 КУпАП щодо ОСОБА_3 для розгляду за підсудністю до Троїцького районного суду Луганської області.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Луганського

апеляційного суду: Є.В. Тополюк