ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/2053/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" березня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Просалова О.М., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, який не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1,

- за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2, 11.11.2018 року о 15-30 год. по проспекту Григоренка, 40 в місті Києві, ламав паркан, чим порушував громадський порядок, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Після направлення справи на дооформлення постановою Дарницького районного суду м. Києві від 28.12.2018 року, справа надійшла до суду 05.03.2019 року. Вказані у постанові суду недоліки протягом перебування справи на дооформленні усунуті не були.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Відповідно до вимог «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції» затвердженої Наказом МВС № 1376 від 06.11.2015 р. до протоколу додається - пояснення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, викладені на окремому аркуші, рапорти посадових осіб органів поліції, довідки, акти тощо (у разі складення).

У відповідності до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі « Авшар проти Туреччини » (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов'язку на суд не передбачено.

Крім цього, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 20.09.20196 року «Карелін проти Росії», відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутності сторони обвинувачення у справах про адміністративні правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд.

Згідно положень ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так, матеріали даної справи, всупереч вимогам вищезазначених нормативних актів, не містять будь-яких доказів, які б могли підтвердити факт вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки з пояснень ОСОБА_2 (а.с. 4) вбачається, що будь-яких дій, направлених на порушення громадського порядку та спокою громадян він не вчиняв, а інші наявні у справі документи (а.с. 2, 3, 5, 6) виготовлені неякісно шляхом фотокопіювання, в зв'язку з чим встановити їх зміст та відношення до даної справи неможливо.

Разом з тим, суд вважає, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є належним доказом вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення.

Аналіз наведених обставин дозволяє зробити висновок, що протокол відносно ОСОБА_2 не ґрунтуються на встановлених обставинах та не підтверджений доказами, в зв'язку з чим не доведено, що ОСОБА_2 вчинив вказане правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та враховуючи положення ч.1 ст. 247 КУпАП, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому з цих підстав провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 173, 247 п. 1, 283-285 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_2 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя: