Справа № 644/138/19
Провадження № 3/644/248/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

26 лютого 2019 р. м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Попова В.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДФС у Харківській області Державної фіскальної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч.2 ст.162-1 КУпАП:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючого Публічне Акціонерне Товариство «Харківський підшипниковий завод» - генеральний директор, ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_1, громадянина України, який мешкає за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, б. 319, кв. 17,

в с т а н о в и в :

09.01.2019 року до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова надійшов вищезазначений адміністративний матеріал, складений у відношенні ОСОБА_1

Згідно протоколу № 35, складеного 21.12.2018 року у відношенні ОСОБА_1, останній, будучи генеральним директором ПАТ «Харківський підшипниковий завод» вчинив адміністративне правопорушення, а саме: умисне ухилення службових осіб підприємства від повернення в Україну іноземної валюти від реалізації на експорт товарів у розмірі 54 592,32 доларів США (екв. 1 539 735, 26 грн.), чим порушив ст. 1 Закону України № 185/94-ВР від 23.09.1994 року «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» зі змінами та доповненнями.

07.02.2019 року ОСОБА_1 через канцелярію суду подав письмові пояснення, в яких зазначив, що він не згоден з адміністративним протоколом, складеним у відношенні нього за ч. 2 ст. 162-1 КпАП України та просив провадження закрити з підстав викладених в письмових поясненнях.

Згідно із вимогами ст.ст. 245, 252 КУпАП під час провадження у справах про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та обєктивне дослідження всіх обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 162-1 КпАП України, в редакції, яка була чинна на момент складання протоколу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, відповідальність за ч. 2 настає за умисне ухилення службових осіб підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності або громадян - суб'єктів підприємницької діяльності від повернення в Україну у передбачені законом строки виручки в іноземній валюті від реалізації на експорт товарів (робіт, послуг) або інших матеріальних цінностей, отриманих від цієї виручки, а також умисне приховування будь-яким способом такої виручки, товарів або інших матеріальних цінностей, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за таке саме правопорушення, або умисне ухилення від повернення виручки в іноземній валюті, товарів або інших матеріальних цінностей, отриманих від цієї виручки, або умисне приховування будь-яким способом такої виручки, товарів або інших матеріальних цінностей у великих розмірах.

За змістом ч.1 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» в редакції від 23.09.1994р. ,що діяв на час перевірки, порушення якої інкримінується ОСОБА_1, виручка резидентів у іноземній валюті від експорту продукції підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки, зазначені у контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення такої продукції, що експортується.

Аналіз зазначеної правової норми дає підстави вважати, що адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.162-1 КУпАП у редакції від 15.11.2011р., може бути вчинене у тому випадку, коли підприємством отримана виручка від експорту продукції, але не зарахована на валютні рахунки у банківських установах у визначені строки.

Проте, ні протокол про вчинення адміністративного правопорушення, складеного у відношенні ОСОБА_1 від 21.12.2018 року, а ні акт перевірки № 5223/20-40-14-06-08/05808853 від 17.12.2018 року та додані до нього матеріали, не містять доказів вчинення ОСОБА_1 будь-яких дій, спрямованих на умисне ухилення від повернення в Україну у передбачені законом строки виручки в іноземній валюті та відповідно дати та часу таких дій, а зазначено лише факт наявності заборгованості іноземного контрагенту перед ПАТ «Харківський підшипниковий завод».

Крім того, в акті перевірки № 5223/20-40-14-06-08/05808853 від 17.12.2018 року зазначено, що перевіркою встановлено порушення ст. 1 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» зі змінами та доповненнями № 185/94-ВР від 23.09.1994 року по зовнішньоекономічному договору № 71/18 від 14.03.2018 року укладеного з ОАО «БАТЭ» - управляющая компанія холдинга «Автокомпоненты» (Республика Білорусь), проте, в описовій частині зазначено, що у звязку з невиконанням нерезидентом ОАО «БАТЭ» -управляющая компанія холдинга «Автокомпоненты» (Республика Білорусь) зовнішньоекономічному договору № 71/18 від 14.03.2018 року АТ «ХАРП» направлено 31.08.2018 року до Господарського суду Харківської області позовну заяву щодо стягнення заборгованості з нерезидента у сумі 54 592,32 дол. США. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.09.2018 року відкрито провадження у справі № 922/2429/18.

В підтвердження цього, наявна копія рішення Господарського суду Харківської області від 10.01.2019 року, яким позовні вимоги ПАТ «Харківського підшипникового зав оду» до ОАО «БАТЕ» -керуюча компанія холдингу «Автокомпоненти» (Республика Білорусь) про стягнення коштів задоволено та стягнуто з відповідача заборгованість за договором № 71/18 від 14.03.2018 року у сумі 54 592,32 дол. США, яке ОСОБА_1 долучив до письмових пояснень, наданих до суду 07.02.2019 року.

Матеріалами справи, у тому числі, і вищевказаним актом перевірки підприємства з питань дотримання валютного законодавства від 17.12.2018р., доведено, що ПАТ «Харківський підшипниковий завод» виручку за поставлену продукцію за міжнародними контрактами, зазначеними у протоколі, від контрагентів-нерезидентів не отримано.

Зазначені обставини унеможливлюють виконання ПАТ «Харківський підшипниковий завод» вимог ст.1 ЗУ «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» в редакції від 23.09.1994р., що діяв на час перевірки.

Субєктивна сторона складу правопорушення, передбаченого ст. 162-1 КУпАП, передбачає наявність прямого умислу.

Відповідно до положень ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправних характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Спираючись на положення ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016), беручи до уваги адміністративне стягнення, передбачене ч.2 ст. 162-1 КУпАП, суд, виходить з того, що, як і у кримінальному провадженні, суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.Тобто, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише у межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, та суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, а саме: обєктивна та субєктивна сторони правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 162-1 КпАП України.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що зазначені обставини виключають провадження по справі, оскільки відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, тому даний матеріал в силу п. 1 ст. 247 КпАП України підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 162-1, 247, 283, 284 КпАП України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 162-1 КУпАПзакрити у звязку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до апеляційного суду Харківської області через районний суд.

Суддя Попова В.О.