Справа №463/1250/18
Провадження №3/463/2/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2019 року суддя Личаківського районного суду м. Львова Леньо С. І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Львівської області, громадянки України, ІПН НОМЕР_1 , працюючої: Львівський обласний клінічний діагностичний центр, сестра медична функціональної діагностики, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1

за ст. 164-14 ч. 1 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Працівниками Західного офісу Держаудитслужби України 06.03.2018р. складено протокол про адміністративне правопорушення про те, що гр. ОСОБА_1 , будучи секретарем комітету з конкурсних торгів допустила порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлю, а саме подано для оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про внесення змін до договору від 23.08.2017р. № 2317/08 із ТзОВ «ТЕК-Гідроенергобуд» на виконання будівельних робіт «Реконструкція будівель Львівського обласного клінічного діагностичного центру за адресою м. Львів, вул. Пекарська, 69-Бз метою енергозбереження. Коригування» шляхом укладення додаткових угод від 04.09.2017р. № 1 та від 12.09.2017р. № 2 лише 29.12.2017р., тобто з порушенням встановленого п. 1 ч. 9 ст. 10 Закону України «про публічні закупівлі» від 25.12.2015р. № 922-VIII.

Вказана справа надійшла на адресу суду 07.03.2017р. та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.03.2018р., була передана для розгляду судді Лакомській Ж.І.

Водночас, особа яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 є колишньою дружиною керівника апарату Личаківського районного суду м. Львова Гвоздя Т.М.

У зв`язку з задоволенням заяви про самовідвід судді Лакомської Ж.І., справа була передана для розгляду судді Шереметі Г.І., якій не лише захисник, але й особа яка притягається до адміністративної відповідальності заявили відвід з тих підстав, що колишній чоловік ОСОБА_1 ОСОБА_2 є керівником апарату Личаківського районного суду м. Львова, посада якого передбачає тісну взаємодію останнього з усіма працівниками суду, в т.ч. суддями.

Після задоволення такої заяви, а також після задоволення заяв про самовідвід інших суддів Личаківського районного суду м. Львова, 06.06.2018р. справа була передана в провадження судді Леньо С.І.

У відповідності до п. 4 Рішення Ради суддів України № 34 від 08.06.2017р., оскільки з керівником апарату Личаківського районного суду м. Львова суддя Леньо С.І. перебуває у дружніх відносинах, а особа яка притягається до адміністративної відповідальності є його колишньою дружиною, з метою виключення сумніву щодо об`єктивності розгляду справи, 06.06.2018р. суддя Леньо С.І. подала заяву про самовідвід, яку цього ж дня було задоволено.

Оскільки всі судді Личаківського районного суду м. Львова були відведені від розгляду справи № 463/1250/18, така за аналогією з положеннями КПК України направлялась до Апеляційного суду Львівської області для вирішення питання про направлення справи до іншого суду.

Згідно листа заступника голови Апеляційного суду Львівської області від 19.06.2018р., матеріали справи повернуті до Личаківського районного суду м. Львова для розгляду. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.06.2018р., така повторно передана для розгляду судді Леньо С.І., хоча 06.06.2018р. остання вже заявляла самовідвід від її розгляду.

З огляду на такі обставини, з метою уникнення конфлікту інтересів при розгляді даної справи після її повернення з Апеляційного суду Львівської області, у відповідності до вимог ч. 10 ст. 133 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» на адресу Ради суддів України 22.06.2018р. направлялось звернення за роз`ясненням щодо наявності або відсутності конфлікту інтересів, шляхів його врегулювання, а також щодо застосування та тлумачення правил суддівської етики при розгляді згаданої вище справи, оскільки процесуальний закон не передбачає порядку вирішення ситуації, коли всі судді одного суду заявили самовідвід від розгляду справи про адміністративне правопорушення, однак в подальшому така справа повторно була передана судді, який раніше заявляв собі самовідвід.

Вказане звернення отримано Радою суддів України 28.07.2018р.

З огляду на відсутність відповіді на дане звернення, 17.10.2018р. на адресу Ради суддів України було направлено нагадування щодо результатів вирішення звернення від 22.06.2018р.

Відповіді на лист від 17.10.2018р. на адресу суду не надходило.

Відповідно, станом на даний час відсутнє роз`яснення щодо наявності чи відсутності конфлікту інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення, де особа яка притягається до адміністративної відповідальності є колишньою дружиною керівника апарату суду, в якому розглядається справа і з яким суддя, що розглядає справу перебуває у дружніх відносинах, при тому що попередньо з цих підстав самовідвід був задоволений, а особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, хоч і не безпосередньо, проте вказує на недовіру суддям такого суду через наявність в минулому сімейних відносин між нею та керівником апарату суду.

У ст. 2 Порядку здійснення контролю за дотриманням законодавства щодо конфлікту інтересів в діяльності суддів та інших представників судової системи та його врегулювання, затвердженого Рішенням РСУ № 2 від 04.02.2016р., а також в ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Як зазначено в посібнику на допомогу суддям «Особливості конфлікту інтересів у діяльності судді та рекомендації щодо його запобігання і врегулювання у типових ситуаціях», схваленого рішенням РСУ № 12 від 02.03.2018р., дружні стосунки особи не підлягають правовому регулюванню, тим не менш маючи статус суб`єктів, уповноважених державою на здійснення функції правосуддя, суддям як і іншим суб`єктам, на яких поширюється дія Закону «Про запобігання корупції», доцільно уважно підходити до свого приватного життя з огляду на увагу громадськості до особистості судді.

У випадку існування приватного інтересу за участі таких осіб суддям рекомендується брати до уваги наступні обставини: характер знайомств з наведеними особами, тривалість дружніх, сусідських або інших особистих позаслужбових стосунків, наявність фактичного періодичного спілкування з цими особами та інші факти, які характеризують ступінь особистих стосунків судді.

Потенційний конфлікт інтересів, згідно ст. 2 Порядку здійснення контролю за дотриманням законодавства щодо конфлікту інтересів в діяльності суддів та інших представників судової системи та його врегулювання, затвердженого Рішенням РСУ № 2 від 04.02.2016р. та ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

В ОСОБА_3 . 1.1.1 п. 1.1 Розділі І Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затвердженого рішенням НАЗК № 839 від 29.09.2017р. наводяться загальні положення про конфлікт інтересів, і зокрема зазначається, що наявність протиріччя встановлюється в кожному окремому випадку виконання доручення, розгляду листа, здійснення контрольного заходу тощо, шляхом порівняння повноважень та існуючого у особи приватного інтересу із подальшим визначенням можливості (неможливості) такого інтересу вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішення, вчинення діяння службовою особою.

Потенційний конфлікт інтересів завжди існуватиме, якщо у особи у сфері її службових/представницьких повноважень є приватний інтерес, здатний вплинути на об`єктивність чи неупередженість рішення, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

За таких умов навіть якщо особа приймає об`єктивні та неупереджені рішення, що в повній мірі відповідають закону, відбудеться надалі втрата суспільної довіри до службової особи та органу влади, в якому вона працює.

Таким чином при потенційному конфлікті інтересів, так само як і при реальному конфлікті інтересів, існує суперечність між приватним інтересом і службовими (представницькими) повноваженнями. Проте при потенційному конфлікті інтересів така суперечність може вплинути на об`єктивність прийняття рішення чи вчинення діяння лише в майбутньому при настанні певних обставин.

Приватний інтерес у сфері службових (представницьких) повноважень (потенційний конфлікт інтересів) може призвести до підриву суспільної довіри до такої особи та органу, в якому вона працює, а надалі, якщо зміняться фактичні обставини, реального конфлікту інтересів, вчинення злочину у сфері службової діяльності. У свою чергу реальний конфлікт інтересів призводить до прийняття незаконного рішення чи вчинення неправомірного діяння.

Про наявність дружніх відносин з керівником апарату Личаківського районного суду м. Львова суддя Леньо С.І. зазначила в постанові від 06.06.2018р., однак з незалежних від неї причин 21.06.2018р. справа повторно передана їй для розгляду, і відповідно, прийняття кінцевого рішення по даній справі, незалежно від того, правосудне таке рішення чи ні може підірвати довіру суспільства не лише до судді Личаківського районного суду м. Львова Леньо С.І., але й до судової гілки влади загалом.

Разом з тим, справа про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-14 залишається не вирішеною, що також впливає на порушення розумних строків розгляду справи, тоді як законодавець так і не закріпив у КУпАП положення, які б передбачали механізм та підстави передачі справи з одного суду до іншого.

Таким чином, у даній справі виник конфлікт, який не має правового вирішення, оскільки з одного боку прийняття рішення по суті може підірвати довіру суспільства до судової влади, а з іншого, неприйняття будь-якого рішення по суті порушує право особи на розгляд справи протягом розумного строку.

У відповідності до ч. 3 ст. 38 КУпАП, Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Як вбачається з матеріалів справи, інкриміноване ОСОБА_1 правопорушення виявлене 02.03.2018р. на підставі акту ревізії фінансово-господарської діяльності Львівського обласного клінічного діагностичного центру за період з 01.01.2014р. по 31.12.2017р.

Таким чином, особа могла бути притягнена до адміністративної відповідальності до 02.06.2018р. Разом з тим, в провадження судді Леньо С.І. справа спочатку була передана 06.06.2018р., а після її повернення з Апеляційного суду Львівської області 21.06.2018р., тобто поза межами строків накладення адміністративного стягнення.

Згідно п. 7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

З огляду на відсутність іншого механізму вирішення даного конфлікту та враховуючи право особи на розгляд справи щодо неї протягом розумного строку, беручи до уваги також відсутність відповіді Ради суддів України за зверненням від 22.06.2018р., приходжу до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення трьохмісячного строку з дня виявлення адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 38, 164-14, 247, 280, 283, 284, 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 164-14 ч. 1 КУпАП закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення трьохмісячного строку з дня виявлення правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Личаківський районний суд м. Львова.

Суддя: Леньо С. І.