Справа № 404/504/19
Номер провадження 3/404/182/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2019 року м. Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда Загреба Ірина Віталіївна, розглянувши матеріали, що надійшли з Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер ПП НОМЕР_1, за скоєння правопорушень, передбачених ст.187 ч.2 КУпАП,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1, який 06 березня 2018 року був притягнений до адміністративної відповідальності за ст.187 ч.1 КУпАП, повторно, 28.12.2018 року о 22-10 год., був відсутній за місцем свого проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, чим порушив вимоги покладені на нього п.1 постанови Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27.02.2018 р. про встановлення адміністративного нагляду строком на 1 рік та постанови Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20.06.2018 року про зміну умов адміністративного нагляду щодо нього.

ОСОБА_1, якому направлялася повістка про виклик до суду за адресою місця проживання зазначеною у протоколі, до суду не зявився.

Привід ОСОБА_1 також не виконано без поважних причин, як вбачається з матеріалів адміністративної справи.

Відповідно до ст.268 ч.1 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч.10 ст.6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Відповідно до ч.17 ст.6 цього Закону особи, які не проживають за адресою, що зареєстрована як місце їх проживання, більше одного місяця і які, зокрема, беруть участь у судовому процесі в будь-якій якості, зобовязані письмово повідомити орган реєстрації про своє місце перебування.

Під час складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення, із яким ознайомився ОСОБА_1 вказано його місце проживання, а також повідомлено його про місце розгляду справи.

Таким чином останній безперечно розумів, що за вказаною ним адресою Кіровським районним судом м. Кіровограда будуть здійснюватися його виклики для розгляду вказаної справи та жодних зауважень з приводу викладеного при складанні протоколу не висловив.

Ігнорування викликів сприймаються судом як намагання затягування процесу та небажання останнього зявлятися до суду з метою уникнення відповідальності за вчинене, а тому враховуючи відповідність складеного протоколу вимогам ст.256 КУпАП, а також зважаючи на стаслі строки розгляду справи, вважаю можливим розглянути справу про адміністративне правопорушення за відсутності ОСОБА_1

Суддею відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов'язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов'язки сторін, також зобов'язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов'язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року, згідно з яким «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження». Вказаним рішенням встановлено порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справах цивільної юрисдикції, а тому таке рішення не може за аналогією бути застосовано у кримінальних справах, оскільки відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Вина ОСОБА_1 за скоєння правопорушення, передбаченого ст.187 ч.2 КУпАП підтверджується письмовими матеріалами справи: протоколом про адміністративне правопорушення серії ГР №346848 від 29.12.2018 року (а.с.1), рапортом (а.с.2), постановою Кіровського районного суду м.Кіровограда від 25.10.2017 р. про встановлення адміністративного нагляду строком на 1 рік (а.с.3), постановою Кіровського районного суду м.Кіровограда від 20.06.2018 р. про зміну умов адміністративного нагляду відносно нього (а.с.4), постановою про оголошення обмежень адміністративному піднаглядному (а.с.5), підпискою (а.с.6), постановою Кіровського районного суду м.Кіровограда від 06.03.2018 року про визнання ОСОБА_1 винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст.187 ч.1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 51 грн. (а.с.7).

При визначенні виду і розміру стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини. Зважаючи на обставини вчиненого правопорушення, письмові матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки складу правопорушення, передбаченого ст.187 ч.2 КУпАП дії, передбачені ст.187 ч.1 КУпАП, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, і він підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, як з особи, на яку накладено стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.187 ч.2, 283-284 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним за ст.187 ч.2 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у дохід держави у розмірі 170 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 у дохід держави судовий збір у сумі 384 грн. 20 коп.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з моменту проголошення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Кіровського районного суду

м. Кіровограда І.В.Загреба