КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Васильєва М.А.,

за участю:

захисника Нетребенка О.С.

особи, яка притягнута до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника Нетребенка Олександра Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року, якою

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1

визнаний винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн.,без конфіскації знаряддя лову - спінінгу,

В С Т А Н О В И Л А:

Постановою суду ОСОБА_1 визнаний винуватим в тому, що 12 квітня 2018 року о 14.20 год., знаходячись поблизу першого шлюзу малої Київської дамби Канівського водосховища в м. Києві, в порушення вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», пп. 4.4, 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, проводив вилов риби під час весняно-літньої нерестової заборони за допомогою спінінгу з одним гачком та виловив рибу загальною масою 9 кг, перевищивши добову норму вилову на 6 кг, завдавши шкоди рибному господарству України на суму 1700 грн., що було виявлено 12 квітня 2018 року під час патрулювання інспектором рибоохоронного патруля.

Не погоджуючись з постановою суду, захисник Нетребенко О.С. в інтересах ОСОБА_1 подав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду, в якій просить поновити пропущений строк, обґрунтовуючи поважність причини пропуску строку тим, що ОСОБА_1 не був повідомлений у встановлений законом строк про день, час та місце розгляду справи, під час проголошення судового рішення останній не був присутній, оскаржувану постанову не було направлено скаржнику. Про наявність оскаржуваної постанови скаржник дізнався після ознайомлення з матеріалами цивільної справи № 753/22132/18 за позовною заявою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа - КМР про відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства.

З посиланням на ст. 289 КУпАП та на додаток до інформаційного листа від 19 травня 2010 року № 708/11/13-10 ВАСУ, апелянт зазначає про те, що перебіг строку на апеляційне оскарження розпочинається з наступного дня після отримання особою копії постанови.

В апеляційній скарзі захисник просить скасувати постанову, провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги захисник посилається на те, що оскаржувана постанова є незаконною, прийнятою з порушенням норм Конституції України, КУпАП, а факт порушення ч. 4 ст. 85 КУпАП повинна доводити особа, яка склала такий протокол.

Апелянт зазначає про те, що суд не звернув увагу на пояснення ОСОБА_1 , не оцінив їх, підійшов формально до розгляду справи, не викликав свідків, які могли надати суттєві свідчення щодо невинуватості ОСОБА_1 .

Окрім того, апелянт вважає, що суд також не врахував того, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення.

На переконання апелянта, суд не перевірив ті обставини, що ОСОБА_1 у своїх поясненнях наголошував, що на рибалці впродовж двох діб знаходився з кумом, який був присутній під час складання протоколу, але дані кума, як свідка, не були внесені до протоколу.

Також, захисник вказує, що за дві доби особи виловили 9 кг риби, що припадає по 2,25 кг на одну особу на добу, і відповідно до норм, визначених п. 4.4, 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, є дозволеною законодавством нормою.

Що стосується свідків апелянт звертає увагу на те, що особи вказали своє місце проживання, але без зазначення номеру квартири чи офісу, а інспектором порушено вимоги ст. 251 КУпАП, оскільки не додано до протоколу письмових пояснень свідків та не надано будь-якого іншого належного та допустимого доказу, які б вказували на наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Крім того, захисник вказує, що у план-схемі правопорушення не зазначена дата та місце його складання, а тому даний доказ не є належним, а також не зрозуміло, який статус мали особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які в план-схема зазначені як учасники.

Апелянт наголошує, що матеріали справи містять докази того, що в ОСОБА_1 не було умислу на вилов риби більше встановленої норми, що може підтвердити свідок ОСОБА_4 .

Окрім того, захисник вказує, що відповідно до акту огляду водних біоресурсів - надана для огляду риба знаходилась на березі на поверхньому шарі ґрунту, що не підтверджується фотофіксацією, проте після вилову риба зберігалась у садку фірми «Флагман» та знаходилась у воді, що може підтвердити свідок ОСОБА_4 , а також в матеріалах справи відсутній протокол вилучених водних біоресурсів, що свідчить про те, що знаряддя лову та риба - не вилучались.

Також захисник зазначає про те, що не зрозуміло, за яким критерієм була здійснена оцінка риби.

Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_1 та його захисника, які просили поновити строк на апеляційне оскарження постанови місцевого суду, апеляційні вимоги задовольнити, опитавши свідків, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить висновку, що строк на апеляційне оскарження постанови підлягає поновленню, а апеляційна скарга - до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи, справа може бути розглянута лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи, і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У матеріалах справи наявна копія повістки про виклик до суду ОСОБА_1 на 18 травня 2018 року на 09.20 год. (ас. 11).

Однак матеріали справи не містять даних про її направлення, а також про те, що ОСОБА_1 отримав вказану повістку, що підтверджує доводи ОСОБА_1 та його захисника про те, що ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи

Відповідно до вимог ст. 285 КУпАП постанова суду оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Проте у матеріалах справи наявний лише супровідний лист від 23 травня 2018 року про направлення копії постанови ОСОБА_1 на домашню адресу (ас. 14), але не містять даних про те, що ОСОБА_1 отримав вказану копію постанови, і вказані обставини не спростовують доводи апелянта про те, що ОСОБА_1 постанова суду, яка наразі оскаржується, була отримана.

Окрім того, матеріали справи містять лист суду до ВДВС Дарницького районного управління юстиції у м. Києві про направлення постанови для виконання (ас. 15).

З метою перевірки доводів ОСОБА_1 та його захисника щодо необізнаності ОСОБА_1 про наявність вказаної постанови, було зроблено запит до Дарницького районного ВДВС м. Києва. Однак, згідно з відповіддю Дарницького районного ВДВС м. Києва, у відділі на виконанні не перебуває та не перебувала постанова Дарницького районного суду м. Києва у справі № 753/7864/18 від 18 травня 2018 року (ас. 59).

Під час розгляду клопотання про поновлення строку ОСОБА_1 та його захисник Нетребенко О.С . пояснили, що про наявність постанови, яка оскаржується, стало відомо після ознайомлення з матеріалами цивільної справи № 753/22132/18 за позовною заявою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа - КМР про відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства.

Згідно з долученими стороною захисту документів дійсно Дарницьким районним судом м. Києва відкрито провадження за позовною заявою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа - КМР про відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства (ас. 57).

Відповідно до заяви захисника Нетребенка О.С. від 16 травня 2019 року, останній 16 травня 2019 року ознайомився як з матеріалами цивільної справи, так і з матеріалами справи про адміністративне правопорушення (ас. 27, 21).

Апеляційна скарга, яка містить в собі клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови місцевого суду, подана безпосередньо до суду першої інстанції, відповідно до штемпелю - 22 травня 2019 року (ас. 28-44).

З огляду на встановлені обставини, апеляційний суд доходить висновку, що строк на апеляційне оскарження постанови місцевого суду пропущено з поважних причин, у зв`язку з чим тому підлягає поновленню.

Що стосується доводів апеляційної скарги, то вони є слушними.

Відповідно до вимог ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Приймаючи рішення про визнання винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, суд послався на дані, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, дані опису-оцінки знарядь лову та водних біоресурсів, приймальним актом № 1329, даними розписки про передачу на відповідальне зберігання рибальського майна, даними розрахунку матеріальної шкоди, даними акту огляду водних біоресурсів, даними плану - схеми місця скоєння адміністративного правопорушення, письмовими поясненнями ОСОБА_1 (ас. 12-13).

Проте, перевіряючи рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги, під час апеляційного розгляду встановлено, що судом першої інстанції не в повному обсязі з`ясовано всі обставини, які мають значення для вирішення справи.

Так, під час апеляційного розгляду ОСОБА_1 пояснив, що разом з кумом на кілька днів приїхав на рибалку неподалік від місця проживання. Невелику виловлену рибу відпускали. Риба, яка була виловлена, перебувала у садку, була жива. Згодом до них підійшли працівники рибоохоронного патруля і повідомили про те, що він порушує Закон, склали адміністративний матеріал. В момент події разом з ним перебував також кум, але працівники рибоохоронного патруля у нього пояснення не відбирали. Рибалка для нього як вид спорту і порушувати Закон України він не мав за мету.

В апеляційному суді захисник Нетребенко ОС. підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, та зазначив, що з оскаржуваною постановою неможливо погодитись з огляду на те, що працівниками рибоохоронного патрулю не зібрано належних доказів, які б беззаперечно підтверджували вину ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Працівники рибоохоронного патруля склали адміністративний протокол з численними порушеннями норм чинного законодавства, допустили виправлення, що є неприпустимим, формально підішли до складання адміністративного матеріалу, не долучили до матеріалів справи докази у вигляді фото- та відеоматеріалів. З наявних матеріалів не зрозуміло, в чому полягає вина ОСОБА_1 , так як останній не мав наміру ловити рибу понад дозволену норму. Також захисник звернув увагу на те, що працівники рибоохоронного патрулю не відібрали пояснень від особи (кума), який ловив рибу разом з ОСОБА_1 , та про якого ОСОБА_1 одразу вказав у протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Встановлені правила допустимості і відповідності доказів є гарантом їх достовірності та істинності.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, 12 квітня 2018 року о 14.20 год., знаходячись поблизу першого шлюзу малої Київської дамби Канівського водосховища в м. Києві, ОСОБА_1 грубо порушив правила любительського та спортивного рибальства, а саме під час весняно-літньої нерестової заборони проводив лов риби плітка з берега одним спінінгом з одним гачком та виловив рибу плітка, загальною вагою 9 кг, чим грубо порушив правила любительського та спортивного рибальства, перевищивши добову норму вилову на 6 кг (20 штук, чим наніс збитки рибному господарству на суму 1700 грн.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та п.п.4.4, 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, тобто вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП (ас. 1).

Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» (із змінами та доповненнями) передбачена відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, а саме:

Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в:

порушенні встановленого законодавством порядку надання об`єктів тваринного світу в користування;

порушенні правил використання об`єктів тваринного світу;

незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища;

перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу;

невиконанні екологічних умов, визначених у висновку з оцінки впливу на довкілля;

порушенні встановлених законодавством вимог щодо охорони середовища існування, умов розмноження і шляхів міграції тварин, самовільному випалюванні сухої рослинності або її залишків;

порушенні правил зберігання, транспортування, застосування засобів захисту рослин, стимуляторів їх росту, мінеральних добрив та інших речовин (препаратів);

порушенні правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних колекцій, торгівлі ними, а також установленого законодавством порядку їх пересилання, ввезення в Україну і вивезення за її митну територію;

самовільному або з порушенням установленого законодавством порядку переселенні, акліматизації та схрещуванні тварин, а також виведенні і використанні генетично змінених організмів;

жорстокому поводженні з тваринами;

приховуванні та перекрученні інформації про стан і чисельність об`єктів тваринного світу та їх використання;

невжитті заходів щодо запобігання загибелі тварин, погіршенню середовища їх існування та ліквідації негативного впливу на тваринний світ;

порушенні порядку придбання, реалізації, пересилання і вивезення за межі України, ввезення на її територію диких тварин та інших об`єктів тваринного світу;

невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні;

виготовленні, зберіганні, реалізації та застосуванні заборонених знарядь добування тварин;

невиконанні законних розпоряджень посадових осіб органів, що здійснюють державний контроль та управління у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Законом може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку.

Дикі тварини та інші об`єкти тваринного світу, що ввезені на територію України або вивозяться за її межі з порушенням законодавства, підлягають у встановленому законом порядку конфіскації або безоплатному вилученню і реалізуються згідно з правилами, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ветеринарної медицини.

У разі вилучення незаконно добутих живих тварин повинні бути вжиті заходи щодо їх збереження, і за можливості - повернення у природне середовище.

Яку саме частину ст. 63 вказаного Закону порушив ОСОБА_1 , у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено.

Відповідно до Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року зі змінами, п. 4.4 передбачає, що в нерестовий заборонний період любительське рибальство може бути дозволено органами рибоохорони на спеціально визначених ділянках водойм однією поплавковою або донною вудкою із одним гачком і спінінгом з берега.

Пунктом 4.6 серед іншого, дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі - об`єкт лову - риба - 3 кг.

Вивезення з водойми риби та безхребетних - як у свіжому, так і в обробленому вигляді, - незалежно від терміну перебування на водоймі дозволяється в розмірі не більше за добову норму, за винятком випадків, коли вага однієї рибини перевищує встановлену норму вилову.

У поясненнях, власноручно зроблених ОСОБА_1 , зазначено про те, що 12 квітня 2018 року він проводив вилов риби в нерестовий період поблизу с. Вишеньки з берега спінінгом а виловив рибу плітку 9 кг, перевищивши на6 кг, 20 штук. Не знав про добову нормау. З протоколом згідний. Більше порушувати не буде, але він рибачить два дні з кумом з 10 квітня 2018 року по 12 квітня 2018 року (ас. 1 зворот).

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 пояснив, що він спочатку написав те, що йому продиктував інспектор рибоохорони, але вказав і про те, що він і кум пояснювали інспектору, що вони протягом двох діб рибачать. Риба була вся жива, у садку, в воді. Вивіз риби ними не здійснювався. Однак, інспектори на це не реагували.

Допитаний в апеляційному суді за клопотанням сторони захисту свідок ОСОБА_4 пояснив суду, що разом з ОСОБА_1 ловив рибу в напрямку м. Славутич, перебували на рибалці з ночівлею, так як виїхали на кілька днів. В подальшому підійшли інспектори рибоохоронного патруля з проханням показати рибу. Після того, як вони інспекторам показали рибу у садку, останні повідомили, що ними виловлено багато риби. В той час риба була жива. Інспектори спілкувались з ними склали якийсь акт, ОСОБА_1 підписав певні папери. Далі працівники рибоохоронного патрулю пофотографували рибу та поїхали. В ході спілкування з працівниками рибоохоронного патрулю риба, яку вони наловили, була жива та її можна було відпустити, про що він ( ОСОБА_4 ) та ОСОБА_1 наголошували інспекторам. Чи забирали рибу інспектори, він ( ОСОБА_4 ) не пам`ятає, сказали не хвилюватись, потрібно заплати тільки штраф, більше жодного спілкування не було.

З метою перевірки доводів апеляційної скарги апеляційним судом викликались в судове засідання інспектори ОСОБА_7 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Однак, інспектор ОСОБА_7 наказом № 171-о від 1 серпня 2018 року звільнений з посади головного державного інспектора відділу рибоохоронного патруля з 2 серпня 2018 року за власним бажанням (ас. 67).

Опитаний в суді апеляційної інстанції інспектор рибоохоронного патрулю ОСОБА_3 пояснив, що в квітні 2018 року перевіряв особу щодо вилову риби під час нерестового періоду, оскільки в такий час є певні обмеження що стосуються вилову біоресурсів. На момент події у ОСОБА_1 було порушення добової норми вилову біоресурсів, так як дозволено на одну особу - 3 кг, а під час перевірки було виявлено 9 кг риби. Коли проводилась перевірка, особа перебувала одна, кума не було. По даній категорії інспектори рибоохоронного патрулю мають право виступати свідками. Перевірка відбувалась, так як працювала рейдова група відповідно до наказу. Біоресурси в ОСОБА_1 не вилучались. В подальшому рибу зважили, здійснили опис, склали протокол і поїхали. Він ( ОСОБА_3 ) не складав протокол. Чи всі документи підписував ОСОБА_1 , він не пам'ятає. Чому у протоколі про адміністративне правопорушення та інших документах зазначено, що у ОСОБА_1 виявлено 6 кг риби та різна її вартість, пояснити не може.

Допитаний інспектор рибоохоронного патрулю ОСОБА_2 повідомив суду, що у квітні 2018 року здійснювалась перевірка рибалок-любителів рейдовою групою згідно з планом-наказом. Група виїжджає 1 раз на місяць. До складу входять щонайменше 32 осіб, серед них старший інспектор і спеціаліст. Згідно з внутрішніми документами рибоохоронного патрулю інспектори можуть бути як свідки під час складання протоколу. У ОСОБА_1 було виявлено 9 кг риби. Чи була на місці будь-яка особа з ОСОБА_1 , він ( ОСОБА_2 ) не пам`ятає, але пам`ятає, що якійсь чоловік підходив та спілкувався з ними. ОСОБА_1 щось говорив, що він нібито не один день там знаходиться, але чи говорив останній, що не один перебуває, він ( ОСОБА_2 ) не пам`ятає. Протокол складав колишній працівник інспекції. Рибу у ОСОБА_1 не вилучали. Риба була живою, перебувала у садку, а садок - у воді. На той час здійснювалась фотофіксація. Рибу не вилучали у ОСОБА_1 , а передали йому на відповідальне зберігання. Документи заповнювались на місці. Чому не випустили рибу, а також чому різна вартість риби зазначена, пояснити не може. Вважає, що діями ОСОБА_1 завдані збитки державі.

Згідно з описом-оцінкою, проведеною за участю свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , у ОСОБА_1 виявлено 6 кг риби - плітки 40 грн. за 1 кг, спінінг - 1 шт. без сітки (ас. 2).

Вказана риба відповідно до розписки передана на відповідальне зберігання ОСОБА_1 (ас. 2).

Відповідно до акту огляду водних біоресурсів, вилучених відповідно до протоколу № 005496 від 12 квітня 2018 року головним державним інспектором відділу Київського рибоохоронного патруля ОСОБА_7 за участі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в присутності ОСОБА_1 оглянуто водні біоресурси з метою визначення видового складу та способу вилучення їх з природного середовища: надана для огляду риба на момент огляду знаходиться на березі на поверхневому шарі ґрунту, плітка 20 (двадцять) штук, має характерні ушкодження від гачка. Висновок: перевищення дозволеної добової норми вилову (ас. 3).

Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, апеляційний суд доходить висновку, що наявними у справі доказами беззаперечно не доведено наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, з огляду на таке.

Відповідно до п.2.7 Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України N101від 9 квітня 2003 року (із змінами та доповненнями) при складанні протоколу слід чітко викладати всі відомості, передбачені формою протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення, які саме речі, предмети і документи вилучені за фактом викритого порушення, їх індивідуальні ознаки, кількість, номери тощо.

Проте, протокол про адміністративне правопорушення містить суперечності, оскільки у викладених фактичних обставинах правопорушення зазначено про те, що ОСОБА_1 виловив рибу вагою 9 кг, однак в графі 6 протоколу зазначено про те, що у ОСОБА_1 виявлено 6 кг риби (ас. 1).

Окрім того, в описі-оцінці вартість виловленої риби - 6 кг (20 штук плітки)- вказана вартість виловленої риби 40 грн. за 1 кг на загальну суму 240 грн., в той же час згідно з розрахунком матеріальної шкоди вказана шкода 1700 грн. за цих же 20 пліток (ас. 5).

Пояснити наявні суперечності у вказаних документах опитані в суді апеляційної інстанції свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не змогли.

Окрім того, наявними у справі доказами не спростовані пояснення ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_4 щодо перебування їх обох на рибалці протягом двох діб, коли ними було зловлено рибу, добова вага якої не перевищує встановлену добову норму для вилову риби.

Будь-яких даних про те, що ОСОБА_1 намагався вивезти виловлену рибу, матеріали справи не містять.

Більш того, як ОСОБА_1 , так і опитані свідки пояснили, що вся риба, яка була виявлена у ОСОБА_1 була жива. Однак, всупереч вимог ч. 7 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» риба, яку інспектори вважали виловленою понад норму, випущена не була.

Зважаючи на встановлені під час апеляційного розгляду обставини, те, що суд апеляційної інстанції не є органом, який відповідно до положень закону зобов`язаний збирати докази у справі, у тому числі й ті, які стосуються особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, вважаю, висновок суду першої інстанції про доведеність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, помилковим, а відтак постанова суду підлягає до скасування, провадження у справі відносно ОСОБА_1 закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, а апеляційна скарга - до задоволення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя апеляційного суду, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Поновити захиснику Нетребенку Олександру Сергійовичу строк на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року.

Апеляційну скаргу захисника Нетребенка Олександра Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року, якою ОСОБА_1 визнаний винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн., без конфіскації знаряддя лову - спінінгу - скасувати, провадження у справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду М.А. Васильєва