Справа №: 630/41/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

06 березня 2019 рокум. Люботин

Суддя Люботинського міського суду Харківської області Малихін О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про притягнення:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, українця, ІНФОРМАЦІЯ_3, заміжньої, має на утриманні малолітнього сина, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, працюючої на посаді секретаря судового засідання Харківського районного суду Харківської області, ідентифікаційний № НОМЕР_1, яка зареєстрована за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 3, фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1, перебуваючи на посаді секретаря судового засідання Харківського районного суду Харківської області, будучи державним службовцем категорії «В» та згідно з підпунктом «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року субєктом відповідальності га правопорушення, повязані з корупцією, несвоєчасно без поважних причин подала 15 квітня 2018 року щорічну Е-декларацію осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції».

В судовому засіданні ОСОБА_1 своє провини у вчиненому діянні не визнала з тих підстав, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення. Вона пояснила, що після народження дитини перебувала у декретній відпустці і вийшла на роботу лише 22 жовтня 2018 року. Під час виконання службових обовязків вона користувалась ЕЦП, строк дії якого закінчився. Новий ЕЦП для використання під час подачі Е-декларації вона отримала від відповідального за це співробітника суду лише 15 березня 2018 року. Дані про новий ЕЦП вона надіслала на сайт НАЗК з метою отримання підтвердження реєстрації такого підпису і подальшого його розпізнавання під час подачі Е-декларації. Але перевірка НАЗК отриманого нею ЕЦП тривала, лише 30 березня 2018 року вона отримана на свою електронну адресу повідомлення від НАЗК про те, що її електронний ключ досі перевіряється. Тому вона вирішила не гаяти час і звернулась до ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» для оформлення нового ЕЦП. Того ж дня, 30 березня 2018 року вона отримала в банку новий ЕЦП і знову відправила до НАЗК повідомлення про перевірку та реєстрацію такого ключа. Але знову відповіді не отримала. Та навіть за наявності діючого ЕЦП вона не змогла б подати Е-декларацію, бо сайт НАЗК не працював маже до 15 квітня 2018 року. Крім цього, ОСОБА_1 пояснила, що в період до 15 березня 2018 року вона не могла подати Е-декларацію, бо не могла отримати від чоловіка документи про його прибутки, бо той як військовий тривалий час перебував у відрядженні в зоні АТО.

Разом з тим, ОСОБА_1 додатково подала до суду письмові заперечення від 05 березня 2019 року, в яких вказувала на те, що перевірку обставин порушення антикорупційного законодавства була проведена посадовими особами Департаменту захисту економіки ГУНП в Харківській області за відсутності вмотивованого рішення НАЗК про необхідність проведення такої перевірки. Тому усі зібрані докази слід визнати недоспитимими.

В судовому засіданні прокурор Харківської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 підтримала доводи, викладені в протоколі, та просила визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП на підставі доказів, наявних в справі.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, дослідивши подані нею письмові заперечення та документи, а також документи, додані до протоколу про адміністративне правопорушення, суд встановив наступне.

Згідно з ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадянський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, ч. 1 ст. 172-6 КУпАП передбачена адміністративну відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 наказом керівника апарату Харківського районного суду Харківської області № 05-03/3 від 12 січня 2016 року була призначена на посаду секретаря судового засідання та їй присвоєний 13 ранг державного службовця. Про спеціальні обмеження щодо державних службовців, встановлені Законами України «Про державну службу» та «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 була ознайомлена ще 13 листопада 2015 року.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3, ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 як особа, віднесена до числі субєктів декларування, визначених ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобовязана подавати декларацію відповідно до цього Закону до 31 березня шляхом заповнення відповідної форми на офіційному веб-сайті НАЗК Е-декларації, за минулий рік, за формою, визначається НАЗК.

Згідно з інформацією з офіційного веб-сайту НАЗК, ОСОБА_1 15 квітня 2018 року подала Е-декларацію за 2017 рік шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі НАЗК, що підтверджує несвоєчасне виконання нею обовязку, передбаченого ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції».

Для забезпечення однакового і правильного застосування судами загальної юрисдикції Закону України «Про запобігання корупції» та положень Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), з метою уникнення неоднозначного тлумачення норм закону в судовій практиці та запобігання помилкам при розгляді справ про окремі адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ були надані відповідні розяснення в інформаційному листі № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року.

Так, вирішуючи питання про притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід враховувати обєктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його обєктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації. Конструктивною ознакою цього правопорушення є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Предметом правопорушення є декларація, подана шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції: а) за минулий рік; б) за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 наполягала на тому, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, зокрема, через наявність поважних причин, які перешкодили їй подати декларацію вчасно, про які вона усно пояснила під час судового розгляду. Але з такими доводами суд не погоджується та відхиляє їх, бо вони не підтверджені належними доказами.

Так, ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» визначений для державних службовців обовязок щорічно в строк до 01 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством. Подані ОСОБА_1 роздруківки листування з НАЗК електронною поштою та з інтернет-сайтів засвідчують лише те, що проблеми в роботі Єдиного державного реєстру декларацій виникли з 20 березня 2018 року, що й завадило їй, ОСОБА_1, провести 30 березня 2018 року зміну ЕЦП та його подальшу реєстрацію на сайті Національного агентства. Але такі докази не підтверджують виникнення тривалих у часі обставин, які б не залежали від неї та обєктивно унеможливити подачу декларацію вчасно, тобто в період з 01 січня 2018 року по 19 березня 2018 року.

Відповідно до ст. 255 КУпАП, уповноважені посадові особи Національної поліції наділені правом складати протоколи про правопорушення, передбачені ст. 172-6 цього Кодексу.

Відповідно до Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України № 81 від 07 листопада 2015 року, Департамент захисту економіки Національної поліції України уповноважений складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку. Відповідність складеного Департаментом захисту економіки Національної поліції України протоколу про адміністративне правопорушення, повязаного з корупцією, вимогам закону обумовлена тим, що цьому має передувати отримання письмового повідомлення із НАЗК про виявлення у встановленому порядку факту несвоєчасно подання декларації.

З матеріалів справи вбачається, що посадовими особами Управління захисту економіки в Харківській області Департамент захисту економіки Національної поліції України протокол № 22/2019 від 14 січня 2019 року у відношенні ОСОБА_1 складений після проведення перевірки повідомлення про можливе порушення нею вимог фінансового контролю, яке надійшло від НАЗК. Отже підстави вважати, що такий протокол не відповідає вимогам закону, відсутні.

Аналізуючи досліджені в справі докази, суд приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 ознак правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Однак, на момент надходження до суду 29 січня 2019 року справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності сплинув строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ст. 38 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобовязані перевіряти факт подання субєктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Про факт несвоєчасного подання ОСОБА_1 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави за 2017 рік керівником апарату Харківського районного суду Харківської області було направлено до НАЗК письмове повідомлення від 19 квітня 2018 року. Це повідомлення отримано Національним агентством 23 червня 2018 року, про що свідчить відбиток штампу реєстрації вхідної кореспонденції. Від так, днем виявлення вчиненого ОСОБА_1 правопорушення слід вважати саме 23 червня 2018 року, від якого обраховується тримісячний строк накладення адміністративного стягнення.

На підставі вищевикладеного суд вважає за необхідне провадження по справі закрити.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 закрити у зв'язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст. 38 КУпАП..

Постанова може бути оскаржена протягом 10-ти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду шляхом подачі особою, щодо якої її винесено, та її захисником, а також потерпілим апеляційної скарги до органу, який виніс постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Суддя О.О. Малихін