провадження № 3/389/65/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2019 року м. Знамянка

Суддя Знамянського міськрайонного суду Кіровоградської області Проценко Олександр Миколайович, при секретарі Тумановій С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1,

ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, одруженого, на утриманні 2 неповнолітніх дітей, місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_3, начальника Виробничного підрозділу «Знамянська дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Одеська залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», протягом року до адміністративної відповідальності не притягувався, -

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, -

за участю прокурора Знамянської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_2, правопорушника ОСОБА_1, захисника ОСОБА_3, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу оперуповноваженого управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України №21/19 від 17 січня 2019 року, ОСОБА_1, перебуваючи, в силу наказу №2644/ос від 31 жовтня 2017 року, з 31 жовтня 2017 року по теперішній час, на посаді начальника Виробничного підрозділу «Знамянська дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Одеська залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», будучи наділений посадовими повноваженнями здійснювати організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, є посадовою особою юридичної особи публічного права, а відтак, суб'єктом декларування, в розумінні Закону України «Про запобігання корупції», а саме особою, зазначеною у підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», придбавши у власність, відповідно до договору купівлі-продажу транспортного засобу №КИ-0001158 від 23 липня 2018 року транспортний засіб марки «Hyundai Tucson», номер кузова НОМЕР_2, вартістю 1051400,00 грн., а 31 липня 2018 року, в територіальному сервісному центрі 3541 РСЦ МВС в Кіровоградській області, здійснивши операцію реєстрації вказаного транспортного засобу, у десятиденний строк, з моменту придбання вказаного майна, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, не подав письмове повідомлення Національному агентству про суттєві зміни у майновому стані про придбання майна у вигляді транспортного засобу, шляхом заповнення відповідної форми змін в особистому кабінеті користувача на відповідному веб-ресурсі, чим порушив ч.2 ст.52 ЗУ«Про запобігання корупції», тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Суддя, вислухавши пояснення правопорушника, який вину в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП не визнав та надав пояснення про те, що умислу на неподання відомостей про зміну майнового стану до НАЗК він не мав, оскільки, після реєстрації транспортного засобу у територіальному сервісному центрі м.Кропивницький, в перших числах серпня отримав кредит в банку на придбання автомобіля і, після проведення всіх платежів через банк, отримав у власність автомобіль.

З 9 серпня 2018 року по 18 жовтня 2018 року, через значне погіршення стану здоровя (гіпертонічний криз) та рекомендації лікаря не працювати з компютером, перебував на амбулаторному лікуванні та у відпустці і вже 17 жовтня 2018 року вніс до НАЗК дані про суттєві зміни свого майнового становища.

Захисника правопорушника, який заявив клопотання про закриття провадження по справі мотивуючи це тим, що у ОСОБА_1 був відсутній умисел на неподання декларації про суттєві зміни майнового стану, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, за ч.2 ст.172-6 КУпАП складений не уповноваженою на те особою та без відповідного висновку НАЗК та відсутня обєктивна сторона в частині часу та дати адміністративного правопорушення.

Думку прокурора, який наполягав на визнанні правопорушника винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, так як вважав, що в діях ОСОБА_1 наявний склад корупційного діяння і на останнього необхідно накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Згідно ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа), при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За правилами ст.284 КУпАП, рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини. Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Згідно ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт, у десятиденний строк, з моменту отримання доходу або придбання майна, зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Частиною другою статті 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані та тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід враховувати:

1)об'єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об'єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Для розкриття об'єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

Так, примітка до ст.172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб'єкта цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема ч.ч.1 та 2 ст.45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ч.2 ст.172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Для кваліфікації діяння за ч.2 ст.172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом.

Конструктивною ознакою цього правопорушення є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто, за наявності останніх, відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо;

2)предметом правопорушення є декларація, подана шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції: а) за минулий рік; б) за період, не охоплений раніше поданими деклараціями;

3)суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року, у справі "Щокін проти України" визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу "якості закону". В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон №1700-VII), Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з п.п.8,11 ч.1 ст.11 Закону №1700-VII, до повноважень Національного агентства належить, зокрема: здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; координація в межах компетенції, методичне забезпечення та здійснення аналізу ефективності діяльності уповноважених підрозділів (уповноважених осіб) з питань запобігання та виявлення корупції.

Відповідно до ч.3 ст.12 Закону №1700-VII, у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

В силу ст.48 Закону №1700-VII, Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб'єктами декларування, такі види контролю:1) щодо своєчасності подання;2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Відповідно до ст.49 Закону №1700-VII, державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Національне агентство перевіряє факт подання відповідно до цього Закону декларацій особами, зазначеними у пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб'єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб'єкта про факт неподання декларації і суб'єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно, Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об'єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб'єктом декларування.

Згідно з розділом II Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.02.2017 року N 56 (далі Порядок). Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі: 1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали); 2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування; 3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування; 4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування відповідно до даних Реєстру; 5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів; 6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських об'єднань, їх членів або уповноважених представників.

У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої(их) у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі. У випадку встановлення факту неподання декларації суб'єктом декларування, відповідно до вимог Закону, Національне агентство письмово повідомляє про це суб'єкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об'єднання, іншого непідприємницького товариства, в якому працює (здійснює діяльність) суб'єкт декларування, та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку.

Таким чином, законодавством чітко визначено коло повноважень саме Національного агентства з питань запобігання корупції щодо проведення перевірки факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування, вчинення відповідних дій при виявлені ознак корупційних правопорушень та необхідності складання висновку, в разі виявлення таких правопорушень.

Верховний Суд у своїй постанові від 02 жовтня 2018 року по справі №800/433/17 (П/9901/112/18) зазначив, що повноваження стосовно здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, незалежно від посади, яку займає така особа, віднесені до виключної компетенції НАЗК і повинно відбуватися у порядку, визначеному Законом № 1700-VII, що, в силу ч.6 ст.13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», враховується при прийнятті судового рішення.

Відповідно до Положення про виробничий підрозділ Знамянської дирекції залізничних перевезень регіональної філії «Одеська залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» (а.с.26-32), вказаний виробничий підрозділ є структурним підрозділом, з державною формою власності.

На підставі постанови КМУ №200 від 25 червня 2014 року, Публічне акціонерне товариство «Укрзалізниця» є юридичною особою публічного права.

На запит ПАТ «Українська залізниця» (а.с.79-80), НАЗК надало розяснення (а.с.76-78,81), згідно яких: посадові особи ПАТ «Українська залізниця» є посадовими особами юридичної особи публічного права і на них поширюється дія ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції»; під субєктами, на яких поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції», під «посадовими особами юридичної особи публічного права» (відповідно до підпункту «а» пункту 2 ч.1 ст.3 Закону), слід розуміти працівників юридичних осіб публічного права, які наділені посадовими повноваженнями здійснювати організаційно-розпорядчі чи адміністративно-господарські функції.

Відповідно до наказу №2644/ос від 31 жовтня 2017 року, ОСОБА_1 призначений на посаду начальника виробничого підрозділу «Знамянська дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Одеська залізниця» Публічного акціонерного товариства «Укрзалізниця» (а.с.19).

Відповідно до посадової інструкції, ОСОБА_1 є штатним працівником регіональної філії «Одеська залізниця» Публічного акціонерного товариства «Укрзалізниця» (а.с.20-23), який здійснює керівництво діяльністю дирекції в цілому, має, в тому числі, право здійснювати господарські та фінансові операції в межах компетенції, розпоряджатися коштами та майном, вчинювати правочини, видавати розпорядчі документи (накази) з питань діяльності підрозділу, а відтак, наділений посадовими повноваженнями здійснювати організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції.

Згідно з Антикорупційною програмою публічного акціонерного товариства «Українська залізниця», яка є додатком до наказу ПАТ «Укрзалізниця» від 23 березня 2018 року №192 (а.с.33-42), остання встановлює стандарти та вимоги не нижчі, ніж передбачені ЗУ «Про запобігання корупції», є обовязковою для виконання усіма працівниками ПАТ «Укрзалізниця», включаючи посадових осіб усіх рівнів, правління, наглядову раду, а також для усіх субєктів господарської діяльності (філій, підрозділів, дочірніх підприємств), над якими воно здійснює контроль.

З вимогами антикорупційної програми Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця», затвердженої наказом від 23 березня 2018 року №192, ОСОБА_1 ознайомлений 26 квітня 2018 року (а.с.24-25).

В силу договору купівлі продажу №КИ-0001158 від 23 липня 2018 року (а.с.53-56), акту приймання-передачі від 31 липня 2018 року (а.с.72), платіжних доручень від 23 липня 2018 року, 25 липня 2017 року, 01 серпня 2018 року, (а.с.71-73), ОСОБА_1 придбав у власність транспортний засіб марки «Hyundai Tucson», номер шасі (кузова, рами) TMAJ381ADRJ710176, вартістю 1051400,00 грн..

Реєстраційна картка (а.с.115) свідчить про те, що транспортний засіб марки «Hyundai Tucson», номер шасі (кузова, рами) TMAJ381ADRJ710176, на підставі ВМД №881788 від 20 липня 2018 року, договору №КИ-0001158 від 23 липня 2018 року, зареєстрований 31 липня 2018 року за власником ОСОБА_1.

Враховуючи, що вартість придбаного транспортного засобу, а саме транспортного засобу марки «Hyundai Tucson», номер шасі (кузова, рами) TMAJ381ADRJ710176 становить 1051400,00 грн., тобто перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєву зміну у майновому стані упродовж періоду з 00.00 години 01 серпня 2018 року по 23.59 годину 10 серпня 2018 року.

Разом з тим, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме, придбання у власність 31 липня 2018 року транспортного засобу «Hyundai Tucson», ОСОБА_1 подав 17 жовтня 2018 року о 21.34 годині (а.с.122-124).

Дані, щодо тимчасового обмеження в доступі до ресурсів порталу Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (а.с.132,147), не позбавляли можливості порушника своєчасно повідомити НАЗК про суттєву зміну у майновому стані.

Документи, надані на підтвердження перебування ОСОБА_1 на лікуванні, не підтверджують позбавлення можливості останнього своєчасно повідомити НАЗК про суттєву зміну у майновому стані.

Однак, з матеріалів адміністративного провадження вбачається, що перевірка щодо ОСОБА_1 проводилась працівниками Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України (далі УЗЕ в Кіровоградській області ДЗЕ НПУ), які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази та склали протокол про адміністративне правопорушення, за узгодженням з Прокуратурою Кіровоградської області (а.с.156).

При цьому, в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки УЗЕ в Кіровоградській області ДЗЕ НПУ.

В силу ч.1 ст.23 ЗУ «Про Національну поліцію»,поліція, відповідно до покладених на неї завдань, в тому числі: здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Згідно зі ст.255 КУпАП, уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції) мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення, в тому числі за ст.ст.172-4 172-9 КУпАП.

За викладеного, УЗЕ в Кіровоградській області ДЗЕ НПУ не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці УЗЕ в Кіровоградській області ДЗЕ НПУ, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Тобто, в даному випадку, перевірка своєчасності внесення змін у майновому стані до декларації ОСОБА_1 відбулася з порушенням п.2-п.5 розділу 2 Порядку, тобто неналежним субєктом, за межами компетенції особи Національної поліції України та без відповідного звернення НАЗК, а тому вважаю, що в даному випадку, посадова особа УЗЕ в Кіровоградській області ДЗЕ НП України, що склала протокол про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.176-2 КУпАП, здійснивши перевірку ОСОБА_1, як субєкта декларування та склавши вищевказаний протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, вийшла за межі своїх повноважень, тобто діяла не в рамках діючого законодавства.

А тому, на підставі викладеного, приходжу до висновку, що досудова перевірка по справі проведена неуповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі та є підставою для закриття провадження по справі.

В силу ч.3 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення, для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов'язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення. Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається. Вказівка законодавця у п.7 ст.247 КУпАП - "на момент розгляду справи" означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст.38 КУпАП. Разом з тим, сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст.38 КУпАП, а передбачений ст.277 КУпАП, що є гарантією всебічного, об'єктивного і повного з'ясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи.

При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд. в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення, спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб'єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні і лише після цього закриває провадження у справі. Викладене унеможливлює формальне закриття даної справи за ст.38 КУпАП.

Згідно ст.7 КУпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу, в зв'язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За викладеного, застосовуючи закріплений в ст.62 Конституції України принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобовязаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь, приходжу до висновку про те, що провадження по справі необхідно закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, який передбачає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.172-6,247,277-2,278,279,280,283,284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, в звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення, через Знамянський міськрайонний суд Кіровоградської області, до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя Знамянського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_4