Справа № 405/3465/19
Провадження №3/405/798/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2019 року м. Кропивиницький

Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі:

головуючого - судді Іванової Л.А.,

за участю:

прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури Мельникової Г.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

та захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності Бірюкова А.О.,

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працює на посаді головного державного ревізора-інспектора відділу перевірок з окремих питань управління аудиту ГУ ДФС України у Кіровоградській області, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Ленінського районного суду міста Кіровограда з Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки національної поліції України 15.05.2019 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП від 08.05.2019 року № 152/19 відносно ОСОБА_1 , згідно якого, остання, будучи головним державним ревізором-інспектором відділу перевірок з окремих питань управління аудиту ГУ ДФС України у Кіровоградській області, являючись суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, відповідно до пп. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону «Про запобігання корупції», на якого поширюється його дія, маючи обов`язок подавати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, набувши 18.10.2018 року право власності на частку двокімнатної квартири загальною площею 48,76 кв. м., вартістю 480000 грн., враховуючи, що згідно договору купівлі-продажу від 18.10.2018 року ОСОБА_1 належить 1/2 частина вказаної квартири, що у грошовому еквіваленті становить 240000 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб станом на 01.01.2018 року, та в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» своєчасно не повідомила про це Національне агентство з питань запобігання корупції шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування в десятиденний строк з моменту набуття права власності на вказане вище майно, а саме у строк до 00 год. 00 хв. 29.10.2018 року. Поряд з цим, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані ОСОБА_1 подала 29.10.2018 року о 14 год. 14 хв., тобто із запізненням.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , якій було роз`яснено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП, вину у вчиненні адміністративного правопорушення за обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення, не визнала, та пояснила, що у період з 16.10.2018 року по 24.10.2018 року перебувала на лікарняному, після чого, починаючи з 25.10.2018 року вживала всіх можливих заходів для подачі декларації про суттєві зміни у майновому стані у встановлені строки. Однак, у зв`язку із зміною прізвища вона була змушена змінити електронний цифровий підпис, який отримала 26.10.2018 р., однак при вході в особистий кабінет виникла помилка в якій було зазначено щодо розгляду запиту на зміну ЕЦП адміністратором, у зв`язку з чим вона не мала технічної можливості користуватися Реєстром. Крім того, протягом 26.10.2018 р., 27.10.2018 р. вона намагалася зайти до системи, писала в технічну підтримку, телефонувала на гарячу лінію НАЗК, однак зв`язатися з оператором їй не вдалося, і лише 29.10.2018 р. на її електронну адресу надійшло підтвердження про зміну ЕЦП, та після чого, вона зайшла до особистого кабінету та подала декларацію про суттєві зміни в майновому стані.

Захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у судовому засіданні адвокат Бірюков А.О. зазначив, що зібрані особою, яка склала протокол докази у справі є недопустимими, оскільки одержані незаконним шляхом, так як здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування належить до виключної компетенції Національного агентства запобігання корупції, а не Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відповідно в оперуповноваженого Управління захисту економіки відсутнє право самостійно, за власною ініціативою, складати протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією. Посадовці Національної поліції, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації, суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення. Тим самим, посадові особи правоохоронних органів, здійснюючи перевірку особи, як суб`єкта декларування та складаючи протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, виходять за межі своїх повноважень, тобто діють поза межами діючого законодавства. Також вказав, що в діях ОСОБА_1 відсутній умисел на несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, що підтверджується наявними у матеріалах справи доказів про самостійне подання нею повідомлення про суттєві зміни у майновому стані в подальшому (відразу після затвердження в Єдиному державному реєстрі декларацій нового електронного цифрового підпису); перебування в період, передбачений для подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, - на лікуванні; відсутність об`єктивної можливості подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, - що в сукупності свідчить про відсутність в діях ОСОБА_1 умислу на несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, та неподання такого повідомлення саме з поважних причин, що є підставою для закрття провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу, а також відсутністю події адміністративного правопорушення.

Прокурор Кіровоградської місцевої прокуратури Мельникова Г.В. у судовому засіданні підтримала протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, зважаючи на підстави, викладені в протоколі, просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення вимог фінансового контролю - несвоєчасне подання без поважних причин декларації про суттєві зміни у майновому стані.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, думку прокурора, дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, з`ясування потребує також мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв`язку між діянням і виконанням останньою службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Відповідно до положень ст.ст. 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до диспозиції ч. 2 ст. 172-6 КУпАП адміністративна відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VII від 14.10.2014 року корупція - це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Цією ж нормою також визначено термін «корупційне правопорушення» - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Правопорушення, пов`язане з корупцією діяння, що не містять ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за якузаконом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

На підставі досліджених в судовомузасіданні доказів судом встановлено, що наказом ГУ ДФС України у Кіровоградській області від 03.10.2016 року № 364-о головного державного ревізора-інспектора відділу координації, звітності та аналізу управління аудиту ОСОБА_2 переведено на посаду інспектора відділу з перевірок з окремих питань аудиту.

Як вбачається із свідоцтва про шлюб, виданого 05.10.2018 року Фортечним районним у м. Кропивницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Кіровоградській області Шевченко ОСОБА_3 .В., ІНФОРМАЦІЯ_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 . зареєструвала шлюб із ОСОБА_4 та після укладення шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 ».

Наказом ГУ ДФС України у Кіровоградській області від 26.10.2018 року № 537-о внесено зміни в обліково-кадрові документи головного державного інспектора-ревізора відділу перевірок з окремих питань аудиту ГУ ДФС у Кіровоградській області ОСОБА_2 , а саме: прізвище « ОСОБА_5 » змінено на « ОСОБА_6 ».

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пунктах 4 і 5 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Відповідно до положень частини другої статті 52 зазначеного Закону, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК). Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК. Порядок інформування НАЗК про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються НАЗК.

Також встановлено, що ОСОБА_1 18.10.2018 року набула право спільної часткової власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , загальною АДРЕСА_3 кв. м., на підставі договору купівлі-продажу від 18.10.2019 року, зареєстрованого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу в реєстрі за № 630, що підтверджується також Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 18.10.2018 року № 141787465. При цьому, вартість 1/2 частини квартири, згідно договору купівлі-продажу склала 240000 грн., у зв`язку з чим, у ОСОБА_1 виник обов`язок у десятиденний строк повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, так як станом на 18.10.2018 р. ОСОБА_1 була суб`єктом декларування.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць встановлений у розмірі 1762 гривень. Таким чином, вартість отриманої 18.10.2018 року ОСОБА_1 у спільну часткову приватну власність 1/2 частини квартири перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць встановлених на 1 січня 2018 року.

Таким чином, у суб`єкта декларування головного державного ревізора-інспектора відділу перевірок з окремих питань управління аудиту ГУ ДФС України у Кіровоградській області Луньової Ю.В. 18.10.2018 року на підставі ч. 2 ст. 52 Закону виник обов`язок подати декларацію про суттєві зміни у майновому стані в строк до 00 год. 00 хв. 29.10.2018 року.

Однак, відповідно до відомостей з публічної частини Реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування встановлено, що ОСОБА_1 декларацію про суттєві зміни у майновому стані подала о 14 год. 14 хв. 29.10.2018 року шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.ua тобто після кінцевої дати подачі такої декларації до 00.00 год. 29.10.2018 року і факт подання декларації у вказані дату та час ОСОБА_1 не заперечується, разом з тим, вказується на неподання такого повідомлення з поважних причин, а також вказується на відсутність умислу.

При цьому, судом відзначається, що відповідно до листка непрацездатності серії АДО № НОМЕР_2 ОСОБА_7 в період з 16.10.2018 року по 24.10.2018 року перебувала на лікарняному.

У зв`язку із зміною прізвища ГУ ДФС у Кіровоградській області 26.10.2018 р. було видано наказ про внесення змін до обліково-кадрових документів ОСОБА_1 . У зв`язку із зміною прізвища електронний цифровий підпис ОСОБА_1 втратив свою силу.

Крім цього, судом також встановлено, що починаючи з 26.10.2018 року ОСОБА_1 звернулась з заявою щодо отримання нового електронного цифрового підпису, про що свідчить реєстраційна картка, з відміткою про її отримання 26.10.2018 р. Крім того, 26.10.2018 р. ОСОБА_1 засобами електронної пошти звернулась до НАЗК, та у зверненні зазначила, що бажає подати повідомлення про зміну майнового стану, однак не можк зайти в Єдиний державний реєстр декларацій, також ОСОБА_1 запитувала про можливі шляхи подання такого повідомлення та вказувала, що телефони технічної допомоги, що зазначені на сайті, - не відповідають, з оператором зв`язатися не вдалося.

26.10.2018 р. о 19:42 год. ОСОБА_1 отримано повідомлення про те, що заява на зміну ЕЦП успішно прийнята; та на час розгляду заяви ОСОБА_1 не може користуватися Реєстром; заміни розглядаються ротягом одного робочого дня.

Також, 27.10.2018 р. о 09:27 год., та в 17:59 год. ОСОБА_1 здійснювала повторне звернення до НАЗК, в яких повідомила, що у зв`язку із зміною прізвища було змінено ключ; при вході в Єдиний державний реєстр декларацій для заповнення повідомлення про зміну майнового стану виникає помилка при автентифікації користувача, повідомлено, що по номерам телефонів технічної підтримки, що зазначені на сайті НАЗК отримати консультацію не вдалося. Окрім того, ОСОБА_1 було висловлено прохання про розгляд заміни в найкоротший термін, так як строк подачі повідомлення спливає наступного дня.

Також, з матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 отримала 29.10.2018 року повідомлення про те, що новий ЕЦП було успішно затверджено в Єдиному державному реєстрі декларацій, та цього ж дня, 29.10.2018 р. о 14:14 год. ОСОБА_1 було подано повідомлення про зміни в майновому стані.

Також, 29.10.2018 р. до НАЗК ОСОБА_1 було надано пояснення щодо несвоєчасного подання пояснення щодо причин пропуску строку.

З огляду на зазначене, судом відзначається, що НАЗК письмового повідомлення щодо перевірки не надавало і докази іншого, - в матеріалах справи відсутні.

Правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є правопорушенням, пов`язаним з корупцією. Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків. Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, необхідні докази того, що ОСОБА_1 усвідомлювала суспільну небезпечність неповідомлення (несвоєчасного повідомлення) про суттєві зміни в майновому стані, передбачала можливість настання негативних наслідків - неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави, та бажала настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставилася до їх настання чи свідомо допускала їх настання.

Разом з тим, наявні у матеріалах справи докази про самостійне подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані в подальшому, тобто відразу після затвердження в єдиному державному реєстрі декларацій нового електронного цифрового підпису; перебування в період, передбачений для подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, - на лікуванні; відсутність об`єктивної можливості подання повідомлення про суттєві зміни, - в сукупності свідчать про відсутність в діях особи умислу на несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, та неподання такого повідомлення саме з поважних причин.

Крім того, матеріали справи не містять доказів, які б вказували на те, що особа, подавши повідомлення з запізненням, мала умисел, спрямований на порушення вимог фінансового контролю чи переслідувала будь-який корупційний інтерес.

Отже, у даному випадку відсутність умислу ОСОБА_1 , спрямованого на вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, свідчить про відсутність однієї із складових його елементів, а саме суб`єктивної сторони, а отже і складу адміністративного правопорушення в цілому.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року, та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення винуватості «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння і як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Крім того, судом також відзначається, що згідно з пунктами 12, 12-1 частини першої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» НАЗК наділено правом ініціювати проведення службового розслідування, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, надсилати до інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень, а також складати протоколи про адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції Національного агентства, застосовувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень НАЗК належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Разом з цим, в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , та будь-які повідомлення НАЗК про доручення такої перевірки ДЗЕ НП України, надання останнім відповідних розпоряджень та інше.

Відповідно до п. 1, п.п. 1 п. 3, п. 5 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з п. 2 - п. 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадові особи ДЗЕ НП України, відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Враховуючи викладене, посадова особа Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, що склала протокол про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, не наділена, без відповідного доручення єдиного уповноваженого органу НАЗК, правом моніторингу майнового стану суб`єктів декларування, зокрема, ОСОБА_1 , як і не наділена повноваженнями встановлення обставин щодо подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані чи своєчасності такого подання. Як наслідок, складання вказаним суб`єктом протоколу відносно ОСОБА_1 виходить за межі повноважень даного суб`єкта.

З огляду на зазначене, протокол про адміністративне правопорушення є важливим доказом по справі, який по суті є обвинувальним актом, оскільки саме на підставі протоколу здійснюється розгляд справи по суті, а в даному випадку протокол був складений з істотним порушенням вимог КУпАП, Закону України «Про запобігання корупції», Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого рішенням НАЗК № 56 від 10.02.2017 року.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, з огляду на викладене вище, суд приходить до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 172-6, 245, 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях останньої складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги,

якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова