№755/4955/19
№3/755/2481/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" травня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Метелешко О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління патрульної поліції в м. Києві про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Черкаської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 546553, ОСОБА_1 , 08 березня 2019 року о 01 годині 30 хвилин, за адресою: м. Київ, пр-т Броварський, 53-А, на території АЗС «Сокар», перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння, виражався нецензурною лайкою в бік поліцейського ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок і спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчини адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що 08 березня 2019 року о 01 годині 30 хвилин, він зі своїм знайомим знаходилися на АЗС «Сокар» і до них підійшли поліцейські, які почали говорити, що він неправильно припаркував автомобіль, попросили документи та зазначили, що він перебуває у стані алкогольного сп`яніння і повинен пройти огляд на визначення даного стану. Він почав пояснювати поліцейському, що він не перебуває у стані сп`яніння, автомобілем не керував, тому немає підстав проходити огляд, однак, поліцейський почав складати протокол про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП, з відмовою від проходження огляду. Далі, він знову хотів з`ясувати, чому поліцейські вважають, що він перебуває у стані алкогольного сп`яніння, однак, у відповідь, останні почали складати протокол про адміністративне правопорушення ще й за ст. 173 КУпАП, мотивуючи це тим, що він нецензурно виражався у їх бік. Зазначив, що нецензурної лайки з його боку у бік поліцейських не було, він вів себе досить спокійно та стримано, вважає, що протокол за ст. 173 КУпАП на нього складений безпідставно і тому, просив закрити провадження у справі у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Зокрема, зазначив, що справа за ст. 130 КУпАП закрита відносно нього у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

У судовому засіданні інспектор УПП в м. Києві Бабак М.Г. суду пояснив, що 08 березня 2019 року о 01 годині 30 хвилин, автомобіль ОСОБА_1 був зупинений на АЗС «Сокар», оскільки останній припаркував його на місці паркування для інвалідів. ОСОБА_1 вийшов з автомобіля і від нього відчувався запах алкоголю. Вони з напарником попросили ОСОБА_1 надати документи і йому було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння, на що останній відмовився. Далі, у присутності свідків на ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 130 КУпАП з відмовою від проходження огляду. На його думку, мабуть, ОСОБА_1 обурив факт складання протоколу і він почав виражатися нецензурною лайкою в бік його напарника, тому відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП. Зокрема, зазначив, що особисто по відношенню до нього, то ОСОБА_1 не обурювався.

Зокрема, у судовому засіданні, за участю ОСОБА_1 та інспектора УПП в м. Києві Бабака М.Г., було переглянуто відеозапис з нагрудної камери поліцейського, що був долучений до матеріалів справи.

Після перегляду вказаного вище відеозапису, ОСОБА_1 зауважив, що час події, зазначений на відео, не відповідає часу, зазначеному у протоколі про адміністративне правопорушення, а також, з відео не вбачається, що він виражався у бік поліцейських нецензурною лайкою.

Крім того, судом, неодноразово було викликано до суду інспектора патрульної поліції УПП в м. Києві Варуху В.І., однак, до суду останній так і не з`явився.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , інспектора УПП в м. Києві Бабака М.Г., переглянувши відеозапис з нагрудної камери поліцейського, дослідивши наявні матеріали в їх сукупності, приходжу до наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст. ст. 278, 280 КУпАП, суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Однак, у супереч вимогам ст. 251 КУпАП, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 8 Конституції України декларує, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Зокрема, згідно зі ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Так, у судовому засіданні ОСОБА_1 , було надано послідовні та логічні пояснення, викладені вище, що не викликають сумніву щодо їх достовірності, тому суд бере їх до уваги. У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що він не виражався у бік поліцейських нецензурною лайкою, в навпаки, поводив себе досить стримано та спокійно. Зокрема, пояснив, що час події, зазначений на відео, не відповідає часу, зазначеному у протоколі про адміністративне правопорушення, а також, з відео не вбачається, що він виражався у бік поліцейських нецензурною лайкою.

Зокрема, з переглянутого в судовому засіданні відеозапису, вбачається, що подія відбувається 08.03.2019 року о 01 годині 00 хвилин, а протокол про адміністративне правопорушення складено, про те, що подія мала місце 08.03.2019 року о 01 годині 30 хвилин, що суперечить одне одному.

Крім того, з переглянутого в судовому засіданні відеозапису взагалі не вбачається вираження ОСОБА_1 нецензурною лайкою в бік поліцейського, тобто не вбачається факту хуліганських дій з його боку.

Зокрема, відповідно до постанови Дніпровського районного суду м. Києва від 15.05.2019 року, справа про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрита за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Всі наведені вище обставини та зібрані докази в їх сукупності, дають підстави вважати, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, адже, виходячи з положень ст. 8 Конституції України, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП, передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо в діях особи відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 7, 9, 173, 245, 247, 251-252, 256, 266, 280, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити, на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: