Дата документу 08.07.2019
Справа № 334/4552/19
Провадження № 3/334/1110/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2019 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Баруліна Т.Є., за участю представника Запорізької митниці ДФС Гереги К.М., розглянувши адміністративний матеріал за фактом порушення митних правил громадянином Китаю Pan Dong ОСОБА_1 ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 виданий 05.11.2018, адреса проживання: Китай, АДРЕСА_1 № 1,

за статтею 471 Митного кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

15.05.2019 р. о 10 год. 20 хвилин в зоні митного контролю залу «на відліт» міжнародного аеропорту м. Запоріжжя під час здійснення митного контролю та митного оформлення багажу та ручної поклажі пасажирів рейсу №1470 «Запоріжжя Стамбул» громадянин Китаю Pan Dong ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ) самостійно обрав для проходження митного контролю «зелений коридор», де митний контроль здійснюється у спрощеному порядку (без заповнення митної декларації).

Під час проведення митного контролю, після перетину «зеленої лінії», яка позначає початок «зеленого коридору» у гр. Pan Dong Yu ( ОСОБА_2 ) було виявлено 5 (п`ять) старовинних монет темно-мідного та сріблясто-білого кольору, які знаходилися у валізі гр. Pan Dong Yu (Пан ОСОБА_4 ) без ознак приховування.

На дані предмети відсутні будь-які дозвільні документи. Також відсутні експертні висновки мистецтвознавця. Ці предмети обмежені до переміщення через митний кордон України відповідно ст. 373 МК України, Закону України від 21.09.1999 року №1068 «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей»(1068-14), та Інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України від 22 квітня 2002 року за № 258.

У відповідності з Законом України (1068-14), заявлені до вивезення культурні цінності підлягають обов`язковій державній експертизі. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей, за клопотанням власника культурних цінностей чи уповноваженої ним особи, приймає на підставі висновку державної експертизи рішення про можливість або неможливість вивезення культурних цінностей. У разі прийняття центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей, рішення про можливість вивезення культурних цінностей, власнику культурних цінностей чи уповноваженій ним особі видається свідоцтво встановленого зразка на право вивезення культурних цінностей. Свідоцтво на право вивезення культурних цінностей є підставою для пропуску зазначених у ньому культурних цінностей за межі митної території України. Вивезення культурних цінностей без цього свідоцтва забороняється.

Згідно Інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України від 22 квітня 2002 року за № 258, культурні цінності та свідоцтво (а на вимогу мистецтвознавця та/або посадової особи митного органу їх переліки і фотографії), власник подає при виїзді з України - мистецтвознавцям (у разі їх наявності) та посадовим особам митних органів. Культурні цінності, що вивозяться з України, декларуються в установленому законодавством порядку митному органу України, який здійснює контроль за їх переміщенням та митне оформлення.

Згідно вимог ст. 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Відповідно до положень ст. 366 МК України, канал, позначений символами зеленого кольору «зелений коридор», призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Громадяни, які проходять (проїжджають) через «зелений коридор», звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Таким чином, громадянин Китаю Pan Dong Yu ( ОСОБА_2 ) порушив встановлений Митним кодексом України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, а саме здійснив переміщення 15.05.2019 через митний кордон України (Запорізька митниця ДФС) товари/предмети, переміщення яких через митний кордон України обмежено законодавством України.

5 (п`ять) старовинних монет темно-мідного та сріблясто-білого кольору, які є безпосередніми предметами порушення митних правил, тимчасово вилучено протоколом про порушення митних правил № 0066/11200/19 та передано на склад Запорізької митниці ДФС на зберігання.

Згідно ст. 515 МК України, експертиза призначається, якщо для з`ясування питань, що виникають у справі про порушення митних правил, виникла потреба у спеціальних знаннях з окремих галузей науки, техніки, мистецтва, релігії тощо. Зазначена експертиза не є судовою експертизою. Експертиза проводиться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, його відокремлених підрозділів та інших установ або окремими спеціалістами, які призначаються посадовою особою органу доходів і зборів, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил. Поставлені перед експертом питання та його висновок не повинні виходити за межі спеціальних знань експерта. Експерт надає висновок у письмовій формі від свого імені. У висновку викладаються суть проведеної ним експертизи та обґрунтування відповіді на поставлені запитання.

Відповідно до вимог ст. 516 МК України, визнавши за необхідне проведення експертизи, посадова особа органу доходів і зборів, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, виносить постанову, у якій визначаються підстави для призначення експертизи, прізвище експерта або найменування спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, його відокремленого підрозділу чи іншої відповідної установи, в якій має проводитися експертиза. У цій же постанові ставляться конкретні питання, які мають бути вирішені під час проведення експертизи, а також визначаються матеріали, що передаються у розпорядження експерта. До призначення експерта з`ясовуються необхідні відомості про його професіоналізм та компетентність. Рішення про призначення експертизи є обов`язковим для експерта, а також для посадових осіб підприємства, де працює експерт.

Посадова особа Запорізької митниці ДФС, в провадженні якої знаходилась справа про порушення митних правил № 0066/11200/19, для з`ясування питання визначення історичної та культурної цінності вилучених предметів ПМП, винесла постанову про призначення мистецтвознавчої експертизи. Крім того, для з`ясування питань вартості предметів правопорушення, в справі про порушення митних правил № 0066/11200/19 було призначено товарознавчу експертизу. Проведення експертиз було доручено комунальному закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної Ради, м. Запоріжжя, який віднесений до Переліку державних установ, закладів культури, інших організацій, яким надається право проведення державної експертизи культурних цінностей (Наказ Міністерства культури України від 31.03.2017 № 267).

До призначення експерта посадовою особою митного органу було з`ясовано необхідні відомості про професіоналізм та компетентність завідуючого науково-експозиційним відділом новітньої історії комунального закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» ЗОР ОСОБА_5 . та завідуючої науково-експозиційним відділом історії та археології краю комунального закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» ЗОР Попандопуло З.Х.

У відповідності з висновком державної експертизи № 117 від 10.06.2019 (додаток № 1 та № 2) у справі про порушення митних правил № 0066/11200/19 КЗ «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної Ради значиться наступне

1. Монета Російської імперії 1866 р., номіналом 5 копійок. Гурт гладкий. Мідь. Діаметр - 36 мм. Карбування. Регулярний чекан. Стан збереження поганий, обидва сторони монети потерті. Культурної та історичної цінності не має.

2. Монета Російської імперії 1872 р., номіналом 5 копійок. Гурт реберчастий. Мідь. Діаметр - 32 мм. Карбування. Регулярний чекан. Реверс монети потертий. Культурної та історичної цінності не має.

3. Монета 5 копійок. Рік карбування: 1924. Монетний двір: Бірмінгем (KingsNorton), Великобританія. Матеріал: мідь. Наклад: 23 500 200. Діаметр: 32 мм. Монета в неідеальному стані, реверс не деталізований. Культурної та історичної цінності не має.

4. Монета 10 райхспфенігів. Рік карбування: 1942. Монетний двір: Берлін (А). Матеріал: цинк. Наклад: 184 545 000. Діаметр: 21 мм. Монета в неідеальному стані, має багато ОСОБА_6 , пір`я на грудях орла не деталізоване. Культурної та історичної цінності не має.

5. Монета Австро-Угорщини 1895 р., номіналом 10 гелерів. Мідно-нікелевий сплав. Діаметр 18 мм. Карбування. Регулярний чекан. Тираж 79 млн. Культурної та історичної цінності не має.

Відповідно до додатку 1 пункту 1.5 Інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України від 22 квітня 2002 року за № 258, на вивезення за межі митної території України вітчизняних та зарубіжних монет із дорогоцінних і недорогоцінних металів, паперових грошових знаків до 1960 р., потрібен дозвіл Державної служби контролю.

У судовому засіданні представник Запорізької митниці ДФС підтримала факти, викладені у протоколі про порушення митних правил №0066/11200/19 та просила суд прийняти рішення в межах ст. 471 МК України.

Громадянин Китаю Pan Dong Yu не з`явився у судове засідання, про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином. В своїх письмових поясненнях, наданих 15.05.2019, гр. Pan Dong ОСОБА_3 повідомив, що виявлені монети належать йому. Займається колекціонуванням. Не знав про те, що виявлені монети обмежені до переміщення. Дозволених документів не було, висновку експерта не було. Громадянин ( ОСОБА_2 ) провину в порушенні митних правил України визнає і просить розглянути справу в суді без її участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що в діях громадянина Pan Dong Yuє склад адмінправопорушення, передбачений ст.471 МК України.

Згідно до вимог ст. 491 МК України, підставами для порушення справи про порушення митних правил є:1) безпосереднє виявлення посадовими особами органу доходів і зборів порушення митних правил;2) офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що здійснюють види контролю, зазначені у частині першій статті 319 цього Кодексу;3) офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

Згідно ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Відповідно до ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Санкція ст. 471 Митного кодексу України передбачає накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

Згідно з вимогами ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Враховуючи характер правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан та обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, вважаю за необхідне накласти адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави з конфіскацією товарів, що стали предметами порушення митних правил.

Вина гр. Pan Dong ОСОБА_3 підтверджується зібраними по справі та дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: протоколом про порушення митних правил№0066/11200/19 від 15.05.2019; поясненнями гр. Pan Dong ОСОБА_3 від 15.05.2019; фотокопіями предметів порушення митних правил, висновком державної експертизи№117 від 10.06.2019 (додаток № 1 та № 2) у справі про порушення митних правил №0066/11200/19 КЗ «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної Ради.

Згідно вимог ч. 1 ст. 520, ст. 541 МК України, витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладання стягнення.

Відповідно до довідки про витрати митного органу в справі про порушення митних правил № 0066/11200/19, обрахована вартість за добу зберігання предметів порушення митних правил на складі митного органу з 16.05.2019 становить 0,000016 Євро. що по курсу НБУ станом на 08.07.2019 року становить 28,950992 за 1 Євро та складає 0,03 грн.

Кошти на відшкодування витрат у справі про порушення митних правил№0066/11200/19, необхідно перерахувати на рахунок: 9086 в УДКСУ ум. Києві, МФО банку 820172, одержувач Запорізька митниця ДФС, .

Згідно ч. 3 ст.511 МК України у разі вчинення порушення митних правил особою, яка не має в Україні постійного місця проживання або адреси, допускається вилучення товарів, у кількості, необхідній для забезпечення стягнення штрафу або вартості товарів відповідно до частини другої ст.541цього Кодексу.

Так як громадянин Китаю Pan Dong Yu не має в Україні постійного місця проживання або адреси, Запорізькою митницею ДФС протоколом про порушення митних правил №0066/11200/19 у даної особи вилучено 1700,00 грн. необхідні для забезпечення стягнення штрафу.

Враховуючи вищевикладене, обставини справи, особу порушника та ступінь його вини, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, суд вважає необхідним визнати винним громадянина України Pan Dong Yu за ст.471 МК України та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі сто неоподаткованих мінімумів доходів громадян з конфіскацією предметів порушення митних правил.

Крім того, відповідно до ст.40-1 КУпАП у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» з громадянина Китаю Pan Dong Yu підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 384,40гривень.

Керуючись ст. 471 Митного Кодексу України, ст. 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним громадянина Китаю Pan Dong ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.471 МК України та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу сто неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одну тисячу сімсот) гривень.

Конфіскувати у громадянина Китаю Pan Dong Yu на користь держави товари: 1) монету Російської імперії 1866 р., номіналом 5 копійок, 2) монету Російської імперії 1872 р., номіналом 5 копійок, 3) монету 5 копійок. Рік карбування: 1924. Монетний двір: Бірмінгем (KingsNorton), Великобританія, 4) Монета10 райхспфенігів. Рік карбування: 1942. Монетний двір: Берлін (А), 5) монету Австро-Угорщини 1895 р., номіналом 10 гелерів.

Стягнути з громадянина Китаю Pan Dong Yu судовий збір у сумі 384,20 гривень.

На підставі ч. 3 ст. 511 МК України перерахувати вилучені у громадянина Китаю Pan Dong ОСОБА_3 кошти у сумі 1700 грн., в рахунок погашення штрафу.

Стягнути з громадянина Китаю PanDongYuна користь Запорізької митниці ДФС понесені митним органом витрати в сумі 0,03 гривни.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Баруліна Т. Є.