13.06.2019 Справа № 337/1443/19
Провадження № 3/337/469/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2019 року суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя Гнатик Г.Є., розглянувши матеріали по протоколу № 32 який надійшов з Хортицького відділу державної виконавчої служби м.Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькі області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 183-1 КУпАП,

в с т а н о в и л а:

У відношенні ОСОБА_1 складений адміністративний протокол № 32, згідно якого він у період з 10.10.2013 року по 01.04.2019 року не сплачував аліменти на утримання дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що призвело до виникнення заборгованості у розмірі 33354 грн. 83 коп. сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання, чим порушив вимоги ст.183-1 КУпАП.

Викликаний у судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, поважну причину не явки суду не повідомив, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі та в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Однак, зазначені вимоги закону судом першої інстанції не дотримані у повному обсязі, та без повного дослідження доказів, наявних у матеріалах справи, з порушенням норм процесуального права, що призвело до ухвалення необґрунтованого рішення.

Судом встановлено, що відносно ОСОБА_1 складений адміністративний протокол за ст. 183-1 КУпАП, про те, що ОСОБА_1 з 10.10.2013 року по 01.04.2019 року не сплачував аліменти на утримання дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що призвело до виникнення заборгованості у розмірі 33354 грн. 83 коп. сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання, що підтверджується розрахунком заборгованості по аліментам від 03.04.2019 року.

Однак суд вважає, що вищенаведені докази вини ОСОБА_1 не можна вважати достатніми, належними та допустимими, виходячи з наступного.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Частина 1 ст. 183-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за несплату аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання, .

Отже обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони даного правопорушення на переконання суду є вина суб`єкта правопорушення у формі умислу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення.

Відповідно до цієї норми адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб`єктом правопорушення та за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

З матеріалів справи вбачається, що згідно виконавчого листа Хортицького районного суду м.Запоріжжя по справі № 2/337/107/2018 з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 , стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої ОСОБА_4 в розмірі по 2000 грн., щомісяця, починаючи з 10.10.2017 року до досягнення дитиною повноліття (а. с. 3).

Постановою державного виконавця від 11.04.2018 року відкрито виконавче провадження ВП №56166722 (а.с. 5).

17.04.2019 року державним виконавцем Хортицького відділу державної виконавчої служби м.Запоріжжя Головного територіального управління юстиції в Запорізької області Литвиненко А.Д. складено протокол про адміністративне правопорушення № 32 відносно ОСОБА_1 за ст. 183-1 КУпАП за фактом несплати аліментів на утримання дитини (а. с. 2).

Відповідно до розрахунку заборгованості від 03.04.2019 року, розмір заборгованості по аліментам за виконавчим листом № 2/337/107/2018 на 01.04.2019 року складає 33354 грн. 83 коп. таким чином, діяння, за яке ОСОБА_5 притягується до адміністративної відповідальності, мало місце в період з серпня 2012 року по квітень 2019 року (а. с. 6-7).

Доказів обізнаності ОСОБА_1 про відкриття виконавчого провадження за виконавчим листом № 2/337/107/2018, суду не надано, також матеріали справи не містять даних про повідомлення ОСОБА_1 про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, роз`яснення правопорушнику прав передбачених ст. 63 Конституції, ст.268 КУпАП.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи.

Згідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст. 62 Конституції України.

Враховує практику Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративні правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися до кримінальним цілей, застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 39 рішення «Лучанінова проти України» від 09 вересня 2011 року, заява № 16347/02, п. 1 резолютивної частини рішення у справі «Швидка проти України» від 30 жовтня 2014 року, заява № 17888/12), обґрунтовуючи їх, зокрема, характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Пунктом 1 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП не доведена допустимими, достовірними та належними доказами..

Керуючись п. 1 ст. 247 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження у даній справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183-1 КУпАП.

Постанова набирає чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги або протесту прокурора через Хортицький райсуд м. Запоріжжя на протязі 10 днів з дня її оголошення.

Суддя: Гнатик Г.Є.