ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №638/1645/19 Суддя 1-ї інстанції: Штих Т.В.
Провадження № 33/818/536/19
Категорія: ч.1 ст.172-6 КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.06.2019 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Цілюрик В.П., за участю особи відносно якої винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП ОСОБА_1 , його захисника Закутько Катерини Едуардівни, ОСОБА_2 Ольги Сергіївни, прокурора Радіонова Семена Анатолійовича, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкові справу за апеляційною скаргою захисника Закутько ОСОБА_3 . ОСОБА_4 . на постанову судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 12.03.2019 року у відношенні ОСОБА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 березня 2019 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який працює завідувачем сектору інспекційної роботи Інспекції державно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП, та на нього було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн.

Судом першої інстанції було встановлено, що ОСОБА_1 , будучи завідувачем сектору інспекційної роботи Інспекції державно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради суб`єктом декларування, згідно з підпунктом «В» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VІІ, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, придбавши у власність рухоме майно (автомобіль) NISSAN модель QASHQAI 2008 року випуску, 02.06.2017 вартістю 260 000 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на 1 січня 2017 року, несвоєчасно повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме 13.11.2017, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Не погодившись з таким рішенням, захисник ОСОБА_1 адвокат Закутько К.Е. подала апеляційну скаргу, в якій просить постанову Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 березня 2019 року скасувати та закрити провадження за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

В апеляційній скарзі її автор вказує, що судом першої інстанції допустив неповноту судового розгляду, не навів переконливих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП, а лише формально послався на протокол про адміністративне правопорушення, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані та пояснення ОСОБА_1 щодо анкетних даних, надані в судовому засіданні.

Зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення від 05.02.2019 року складений щодо особи, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , у той час, як ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , крім того у протоколі про адміністративне правопорушення часто зустрічається прізвище ОСОБА_1 замість ОСОБА_1 , що на думку апелянта свідчить про його недопустимість.

Крім того посилається на те, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам п.п. 5, 6 Інструкції з оформлення матеріалів адміністративного правопорушення, оскільки всі його реквізити всупереч зазначеним вимогам надруковані, а не заповнені чорнилом синього або чорного кольору.

Наголошує, що предметом дослідження в суді був аркуш паперу, на якому міститься повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, однак цей аркуш не містить ані дати подачі суб`єктом декларування, ані інформації, що детально ідентифікує особу, якої вона стосується, відсутні паспортні дані, реєстраційний номер облікової картки платника податку та інше, а посилання суду на електрону адресу, як на доказ вважає недопустимим, оскільки цей адрес не досліджувався в судовому засіданні.

Вказує, що всі копії, які містяться в матеріалах справи засвідчені з грубим порушенням, а саме печаткою органу без дати, прізвища, ім`я по-батькові та посади особи, що засвідчила.

Також зазначила, що департамент захисту економіки Національної поліції України не має доступу до бази даних реєстру, а отже і до електронних документів, а тому вони не могли надати суду достовірні докази, а роздруківка з сайту НАЗК не є оригіналом документу, а також електронним документом.

Крім того вважає, що оперуповноважений УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України, розпочавши перевірку діяв не у спосіб, передбачений законом, поза межами своїх повноважень, оскільки чинним законодавством не передбачено порядку проведення перевірки порушення вимог та обмежень Закону України «Про запобігання корупції» в частині фінансового контролю.

Зазначив, що датою виявлення адміністративного правопорушення слід вважати дату складання рапорту від 10.12.2018 року, оскільки саме в цей день оперуповноважений виявив ознаки адміністративного правопорушення, коли здійснював моніторинг Е-декларацій на публічній частині офіційного сайту НАЗК, а тому строк притягнення до адміністративної відповідальності на момент 11.03.2019 року вже сплив.

Заслухавши пояснення ОСОБА_5 , його захисників Корневої О.С. та Закутько К.Е., які підтримав вимоги апеляційної скарги, прокурора, який заперечував проти їх задоволення, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вирішує апеляційну скарг в межах заявлених вимог та їх обґрунтувань, і вважає, що вона підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Апеляційний суд не вбачає підстав вважати безпідставним висновок судді суду першої інстанції, що ОСОБА_1 , згідно підпункту «В» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VІІ будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, обіймаючи посаду завідувача сектору інспекційної роботи Інспекції державно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради суб`єктом декларування не дотримався вимог ч. 2 ст. 52 цього Закону, та придбавши 02.06.2017 року у власність рухоме майно (автомобіль) NISSAN модель QASHQAI 2008 року випуску, вартістю 260 000 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на 1 січня 2017 року, несвоєчасно повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме 13.11.2017 року, оскільки ці відомості підтверджуються тими доказами, на які послався суд першої інстанції ухвалюючи своє рішення, і вважати їх неналежними за доводами апелянта немає підстав.

Посилання щодо відображення неправильних анкетних даних особи, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 86 від 05.02.2019 року, як підставу для скасування постанови від 12.03.2019 року, апеляційний відхиляє, так як під час розгляду справи судом першої інстанції, а також апеляційним судом було встановлено, що саме відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уповноваженою особою згідно приписів ст. 255 КУпАП складено цей протокол, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, а зазначені апелянтом недоліки слід вважати технічними описками.

Разом тим, приймаючи рішення про часткове задоволення вимог апелянта апеляційний суд виходить з того, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією № 86 від 05.02.2019 року, датою вчинення адміністративного правопорушення визначено 12.11.2017 року (дату подання електронної декларації), а датою фактичного його виявлення - дата складання протоколу про адміністративне правопорушення, тобто 05.02.2019 року.

Про те апеляційний суд вважає висновок щодо дати виявлення адміністративного правопорушення хибним, оскільки матеріали справи містять інформацію, що старшим лейтенантом поліції оперуповноважений. УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України ОСОБА_6 ще 10.12.2018 року в ході моніторингу Е-декларацій суб`єктів декларування на офіційному сайті НАЗК було виявлено ознаки можливого правопорушення вимог фінансового контролю Закону України «Про запобігання корупції» з боку ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який працює на посаді завідувача сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (а.с. 11). Апеляційний суд вважає, що станом на 10.12.2018 року відповідній посадовій особі вже були відомі в достатньому об`ємі, на підставі відомостей, які містяться в загальнодоступній мережі, обставини правопорушення, данні про особу, дату його вчинення, та в подальшому жодних нових обставин не встановлювалось.

Відповідно до вимог ст. 254 КУпАП, при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою. Тобто протокол складається тоді, коли посадова особа встановила усі необхідні складові адміністративного правопорушення.

Відповідно до чинного законодавства, при притягнення особи до адміністративної відповідальності повинні враховувати строки, передбачені ст. 38 КУпАП. Так адміністративне стягнення за вчинене правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушення, передбачені статтями 164-14, 212-15, 212-21 КУпАП, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції від 25.07.2016 року № 1019/29149, підставами для скасування протоколу про адміністративне правопорушення є вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Враховуючи викладене, підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення особою адміністративного правопорушення, а протокол є фіксацією вчиненого.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Строк накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією відраховується з моменту виявлення правопорушення з подальшою фіксацією останнього в протоколі, який складається не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

В той же час закон не забороняє розглядати справи, протокол відносно яких був складений й по-за межами 24 годин з моменту виявлення правопорушення (ч.2 ст. 254 КУпАП). Ця вимога (скласти протокол на протязі доби) адресована органу (особі), яка його складає і покликана стимулювати в них внутрішню дисциплінованість, відповідність їх дій вимогам таких принципів провадження в справах про адміністративне правопорушення, я швидкість (оперативність) реагування на факт правопорушення та економічність адміністративного процесу.

Згідно аркуша справи 1, протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 86 від 05.02.2019 року був складений в печатному вигляді о 14.28. В ньому вказано суть адміністративного правопорушення, обставини якого були виявлені ще 10.12.2018 року, але на його 8-й сторінці зазначено, що виявлено воно було в день його складання, та вказано наприкінці, що ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень. Апеляційний суд вважає, що особа, яка склала цей протокол ще до його складання без опитування ОСОБА_1 встановила, що ним було вчинено адміністративне правопорушення за вказаних вище обставин, оскільки матеріали справи не місять жодних відомостей про намір працівників поліції відібрати пояснення у ОСОБА_1 , або інших осіб ще до складання цього протоколу.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що вже станом на 10.12.2018 року відповідна посадова особа, яка уповноважена проводити перевірки та складати протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією мала необхідні відомості щодо прийняття рішення про необхідність складання протоколу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , а отримання цією уповноваженою особою інформації з Харківської міської ради не може свідчити, що до її вивчення правопорушення не було виявлено, оскільки, враховуючи наведене вище, всі обставини були встановлені ще 10.12.2018 року на підставі інформації, яка до того ж є загальнодоступною.

Частиною 3 ст. 38 КУпАП встановлено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Враховуючи наведене вище, приймаючи до уваги те, що постанову у відношенні ОСОБА_1 суддею суду першої інстанції було прийнято 12.03.2019 року, тобто поза межами строку, передбаченого ч. 3 ст. 38 КУпАП, вважаю що постанова судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 12.03.2019 року підлягає скасуванню, а провадження по справі закриттю на підставі положень п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_1 - адвоката Закутько Катерини Едуардівни задовольнити частково.

Постанову судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 12.03.2019 року у відношенні ОСОБА_1 скасувати, а провадження у справі закрити у зв`язку з закінченням на момент її розгляду строків, передбачених ч.3 ст. 38 КУпАП.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду В.П. Цілюрик