Провадження № 3/200/3643/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2019 року суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровськ Яковлев Д. О., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, місце проживання: АДРЕСА_1 ,

відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 1726 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 12 серпня 2019 року № 54, складеного оперуповноваженим Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України Дуплій А. А., ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на посаді поліцейського батальйону 1 роти 7 Управління патрульної поліції у місті Дніпропетровську ДПП НП України будучи відповідно до підпункту «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, своєчасно, тобто у десятиденний строк з 23 жовтня 2017 року, коли їй достовірно стало відомо про суттєву зміну у майновому стані, а саме отримання доходу у вигляді спадщини - нерухомого майна на суму 100810,00 грн., що перевищувало 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року, не виконала обов`язок щодо вчинення активних дій спрямованих на письмове повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєву зміну майнового стану шляхом заповнення та подачі відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. Датою вчинення адміністративного правопорушення є 03 листопада 2017 року, тобто наступний день після спливу десятиденного строку з моменту настання суттєвих змін у майновому стані ОСОБА_1 Матеріальної шкоди правопорушенням не заподіяно. Потерпілий у адміністративній справі відсутній. Датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу (12 серпня 2019 року).

У судовому засіданні прокурор Карпенко Р. І. обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією підтвердив та просив призначити покарання ОСОБА_1 у вигляді штрафу у розмірі 1700,00 грн.

Захисник Опара С. В., позицію якого підтримала ОСОБА_1 просив провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити, з огляду на наявність порушень в частині строку складання протоколу встановленого ст. 254 КУпАП, а також відсутністю доказів на підтвердження обізнаності його підзахисної про необхідність вчинення активних дій спрямованих на письмове повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєву зміну майнового стану шляхом заповнення та подачі відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Заслухавши учасників судового розгляду, при вирішенні питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, виходжу з наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 12 серпня 2019 року, складеному оперуповноваженим Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України Дуплієм А. А. стосовно ОСОБА_1 , зазначено, що датою виявлення правопорушення є дата складання цього протоколу.

З даним твердженням суд погодитись не може з огляду на наступне.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Таким чином, строк накладення стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, має відраховуватися з дня його виявлення.

Разом з цим, діючим законодавством чітко не визначено, що слід розуміти під виявленням правопорушення.

Згідно з вимогами ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, з вимогою, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

З досліджених у судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що інформацію про наявність суттєвих змін майнового стануОСОБА_1 , працівником прокуратури Дніпропетровської обл. було отримано 13 травня 2019 року (а. с. 35-44) та 17 травня 2019 року о 10 год. 48 хв. підтверджено факт повідомлення ОСОБА_1 24 березня 2019 року про суттєві зміни майнового стану (а. с. 25).

Таким чином, обставини правопорушення, інкримінованого ОСОБА_1 , стали відомі органу Національної поліції України ще у травні 2019 року, після подання останньою відомостей про суттєві зміни майнового стану. Відповідно, днем виявлення інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення є 13 травня 2019 року, тобто день отримання працівником прокуратури Дніпропетровської обл. Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Щодо доводів захисника Опори С. В. про необізнаність його підзахисної про необхідність вчинення активних дій спрямованих на письмове повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєву зміну майнового стану шляхом заповнення та подачі відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, вважаю їх безпідставними з огляду займану ОСОБА_1 посаду.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав, що вказують на необхідність продовження строків, встановлених ст. 38 КУпАП.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у п. 16, п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 25 травня 1998 року «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією», в якій зазначено, що несвоєчасним складанням протоколу слід вважати нескладання його протягом передбачених ст. 38 КпАП строків, які мають обчислюватися з моменту виявлення корупційного правопорушення чи одержання інформації про нього. Будь-яке поновлення, продовження чи зупинення перебігу таких строків КпАП не передбачено. Тому в разі закінчення строків накладення адміністративного стягнення провадження у справі має бути закрито.

Відповідно до положень п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Науково-консультативна рада при ВАС України за аналізом судової практики встановила неоднаковий підхід судів до вирішення питання щодо встановлення вини особи під час закриття провадження про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Пункт 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративне правопорушення. Крім того, зміст абзацу першого ст. 247 КУпАП вказує, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи буде свідчити про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини. Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення. Таким чином, вина осіб, що притягуються до адміністративної відповідальності, не може встановлюватись у справах, у яких провадження закривається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 38, 247, 283-284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 1726 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ч. 2 ст. 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - закрити.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з моменту отримання її копії.

Суддя Д. О. Яковлев