Справа № 712/5157/19
Провадження № 3/712/1304/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі :

головуючого/судді Чечот А.А.

при секретарі Деркач А.І.

за участю прокурора Черниша Л.А.

захисника Навроцька Т.В.

розглянувши матеріали за фактом вчинення адміністративного корупційного правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої заступником начальника управління Черкаської обласної державної адміністрації, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , проживаючої: АДРЕСА_1 .

у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 306499 від 05.04.2019 року, ОСОБА_1 , будучи заступником начальника управління Департаменту регіонального розвитку Черкаської обласної державної адміністрації та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі по тексту - Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, 25.11.2017 відповідно до розділу 3 «Об`єкти нерухомості» е-декларації за 2017 рік, набула права власності на квартиру загальною площею 48,3 м2, вартістю 472 500 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані.

У відповідності до статті 1 Закону визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 65 Закону за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Порядок повідомлення про суттєві зміни у майновому стані регламентований положенням ч. 2 ст. 52 Закону, згідно з яким у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Статтею 8 Закону України «Про державну службу» визначено у п. 9, що серед основних обов`язків державного службовця - одержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Стаття 32 цього ж Закону визначає, що на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом України "Про запобігання корупції".

Стаття 44 Закону України «Про державну службу» визначає, що оцінювання результатів службової діяльності проводиться із врахуванням та на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків у разі вчинення ним корупційного правопорушення здійснюється відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" передбачено статтею 77 цього ж Закону.

Установлено, що згідно із витягом з наказу Департаменту регіонального розвитку Черкаської ОДА №2-ос «Про призначення працівників Департаменту регіонального розвитку облдержадміністрації» від 05.01.2016 ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника управління-начальника відділу проектів і програм регіонального розвитку управління планування регіонального розвитку, 10 ранг державного службовця.

Згідно статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У відповідності до статті 1 Закону визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 65 Закону за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Статтею 8 Закону України «Про державну службу» визначено у п. 9, що серед основних обов`язків державного службовця - одержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Стаття 32 цього ж Закону визначає, що на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом України "Про запобігання корупції".

Стаття 44 Закону України «Про державну службу» визначає, що оцінювання результатів службової діяльності проводиться із врахуванням та на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків у разі вчинення ним корупційного правопорушення здійснюється відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" передбачено статтею 77 цього ж Закону.

Отже, можна зробити висновок, що посада державного службовця, відноситься до суб`єктів виконання вимог ст. 52 Закону, а оскільки ОСОБА_1 присвоєно 6 ранг державного службовця (на момент виходу із відпустки для догляду за дитиною) та у декларації ОСОБА_1 зазначила у «тип посада» - державний службовець, «категорія» - Б, то ОСОБА_1 являється державним службовцем.

Згідно до абзацу 14 частини 1 статті 1 Закону, суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті З цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Порядок повідомлення про суттєві зміни у майновому стані регламентований положенням ч. 2 ст. 52 Закону, згідно з яким у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр). Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається). Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), суб`єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб`єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 1 Правил заповнення форми повідомлення під суттєвою зміною в майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Для кожного випадку отримання доходу або придбання майна подається окреме повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування.

Відповідно до письмового попередження ОСОБА_1 була ознайомлена із вимогами проходження державної служби.

Встановлено, відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що ОСОБА_1 25.11.2017 на підставі договору дарування №12224 від 25.11.2017 набула права власності на квартиру, загальною площею 48,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 . Розмір частки ОСОБА_1 становить 100%.

Підставою внесення запису зазначено рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №38344140 від 25.11.2017.

Відповідно до розділу 3 «Об`єкти нерухомості» е-декларацїї за 2017 рік, вартість набутої квартири становить 472 500 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року.

За таких умов, у суб`єкта декларування ОСОБА_1 виник обов`язок відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, у десятиденний строк після набуття права на земельну ділянку, письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет, адже Законом передбачений термін у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

Згідно з відомостями, які вказані у публічній частині інформаційно- телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_1 не повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Варто відмітити і те, що диспозиція частини 2 статті 172-6, а саме: «неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані» не передбачає наявності поважних причин неподання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП не визнала та пояснила, що квартиру їй подарувала мати. Оцінку майна при оформленні договору дарування не робили, у договорі дарування сторони оцінили дарунок у 96 600 грн. В декларації вона зазначила вартість квартири 472 500 грн., цю суму вона зазначила, оскільки їй сказала мати. Вона взагалі не повинна була зазначати квартиру в декларації, оскільки отримала її безоплатно.

Захисник у судовому засіданні просила суд закрити провадження по справі відносно ОСОБА_1 за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Вважає, що протокол складено не уповноваженою особою. ОСОБА_1 набула право власності на квартиру безоплатно, шляхом укладення договору дарування, у такому випадку повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не подається.

Прокурор вважає, що винність ОСОБА_1 підтверджується зібраними по справі доказами, в її діях вбачає склад адміністративного корупційного правопорушення, тому просить суд застосувати до порушника стягнення у вигляді штрафу.

Суд, вислухавши думку прокурора, пояснення правопорушника, захисника та дослідивши надані в судове засідання матеріали справи приходить до наступного.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно з вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За змістом ст. 252-280 КпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підтверджується матеріалами справи, а саме:

-протоколом № 306499 від 05.04.2019 року про вчинення до адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією;

-наказом № 2-ос від 05.01.2016 року про призначення працівників Департаменту регіонального розвитку облдержадміністрації, згідного якого ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника управління;

-попередженням про встановлені ЗУ «Про державну службу» та «Про запобігання корупції» обмеження, ОСОБА_1 ознайомлена з даним попередженням 06.01.2016 року;

-посадовою інструкцією;

-довідкою від 06.03.2019 про те що ОСОБА_1 дійсно працює в Департаменті регіонального розвитку Черкаської ОДА з 05.01.2016 року;

-інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек;

-витягом з Єдиного державного реєстру декларацій, в якому зазначено вартість квартири 472 500 грн.;

-повідомленням про суттєві зміни в майновому стані;

-відповіддю про результати розгляду листа від 30.05.2017 року;

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи будучи заступником начальника управління Департаменту регіонального розвитку Черкаської обласної державної адміністрації та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, 25.11.2017 відповідно до розділу 3 «Об`єкти нерухомості» е-декларації за 2017 рік, набула права власності на квартиру загальною площею 48,3 м2, вартістю 472 500 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого, передбачена частиною 2 статті 1726 КУпАП.

Аналіз зібраних доказів свідчить про те, що вина ОСОБА_1 за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП доведена повністю.

З урахуванням характеру вчиненого правопорушення, особи порушника, ступені його вини та майнового стану, вважаю за необхідне накласти на нього адміністративне стягнення в виді штрафу, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, так як застосування до нього цього стягнення буде достатнім для його виховання в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як ним самим, так і іншими особами.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 172-6 ч. 2, 248, 249, 251, 268, 283-285 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції»,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП.

Притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1 700,00 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 384 грн. 20 коп., який зарахувати на рахунок отримувача 6001, отримувач коштів : ГУК у м.Києві / м.Київ 22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО ) : 899998, код класифікацій доходів бюджету 22030106.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Головуючий: А.А.Чечот