Доманівський районний суд Миколаївської області
Справа № 475/828/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

17.07.2019смт. Доманівка

Суддя Доманівського районного суду Миколаївської області Кривенко О.В., при секретареві Куш О.П., за участю прокурора Калача Р.В., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Доманівка справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , українки, громадянки України, уродженки смт.Доманівка, Миколаївської області, зареєстрованої АДРЕСА_1 , проживаючої по АДРЕСА_1 , одруженої, начальник відділу економічного розвитку і торгівлі Доманівської РДА,

за ч.2 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

10.07.2019 року на розгляд Доманівського районного суду Миколаївської області відносно ОСОБА_1 надійшов протокол про адміністративне корупційне правопорушення №192 про вчинення нею правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, складений старшим оперуповноваженим Управління захисту економіки Національної поліції департаменту захисту економіки в Миколаївській області України майором поліції Абдулагаєвою О.О.

31.05.2013 року розпорядженням № 21-к голови Доманівської РДА ОСОБА_1 з 01.06.2013 року призначено на посаду начальника відділу економічного розвитку і торгівлі Доманівської РДА, тобто вона є державним службовцем і відноситься до категорії 'б' посад державної служби.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 25.06.2019 року зазначено, що 22.03.2018р. за договором купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки ОСОБА_1 продала ОСОБА_2 житловий будинок загальною площею 34,3кв.м. та земельну ділянку площею 0.0885га для його обслуговування, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , вартість житлового будинку склала 108078,00 грн. з яких: 100000,00грн. - житловий будинок, 8078,00грн. земельна ділянка.

Відповідно до витягу № 170521213 від 14.06.2019р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності встановлено, що 22.03.2018 укладено вищевказаний договір купівлі-продажу нерухомості між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і 22.03.2018р. проведено державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на вищевказаний придбаний житловий будинок.

У ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані в період часу з 00 год. 00 хв. 23.03.2018 по 23 год 59 хв. 01.04.2018р.р. шляхом заповнення відповідної форми в особистому кабінеті користувача на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.ua.

За результатами огляду веб-сайту Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, встановлено, що ОСОБА_1 с повідомлення про суттєві зміни у майновому стані не подала, що підтверджується зробленим скріншотом сторінки веб-сайту Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У поданій декларації ОСОБА_1 , як особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування , за 2018 рік зазначено прибуток від продажу будинку та земельної ділянки для його обслуговування в розмірі 108078 грн.

Відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон) у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Таким чином, ОСОБА_1 , не виконала вимоги, передбаченого ч.2 ст. 52 Закону України Про

запобігання корупції а саме станом на 01.04.2019 року не подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме повідомити про купівлю житлового будинку та земельної ділянки, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

У судовому засіданні ОСОБА_1 факт неподання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані підтвердила, проте зазначила, що вона не переслідувала ніякого корупційного інтересу, вважала, що потрібно повідомити про продаж житлового будинку та земельної ділянки, вартість якого перевищує 50 мінімальних зарплат, а не прожиткових мінімумів.

Прокурор просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу

Заслухавши прокурора Калача Р.В., Харченко О.І., дослідивши письмові докази, приходжу до висновку про наявність підстав для закриття провадження з наступних підстав.

У відповідності до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об"єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч 1 ст.4 Закону України Про запобігання корупції Національне агенство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з п.8 ч 1 Закону України Про запобігання корупції до повноважень Національного агенства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п.1, п.п.1, п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі - Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10 лютого 2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно п.п.2-5 розділу ІІ Порядку, Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку. Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадові особи ДЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу ІІ Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Крім того, як визначив у своєму рішенні від 26 березня 2018 року у справі №800/513/17 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, системний аналіз наведених норм дає

підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Натомість, в матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Миколаївській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку про порушення ОСОБА_1 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, як відсутнє і звернення Управління захисту економіки до Національного агентства з питань запобігання корупції щодо отримання відомостей про порушення ОСОБА_1 вимог Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно листа Національного агентства з питань запобігання корупції № 95-17/173/5/17 від 30.05.2017 року, який наявний в матеріалах справи, уповноважені на те органи Національної поліції мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 172-4 - 172-9 КУпАП, та збирати необхідні докази, що підтверджують факт їх вчинення.

Однак, зазначений лист не є нормативно-правовим актом, а тому не має жодної юридичної сили.

Окрім того, доданий скріншот без дати, не зазначено підставу перевірки та її початок.

За вказаних обставин Управлінням захисту економіки Департаменту захисту економіки Національної поліції України не дотримано встановленого чинним законодавством порядку виявлення, та проведення відповідної перевірки, фіксування факту правопорушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, відносно ОСОБА_1 перевірка проведена неуповноваженим органом, що є підставою для визнання доказів недопустимими, відповідно і підставою для закриття провадження по справі.

Згідно положень частин 1 та 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

КУпАП не регламентований порядок визнання доказів недопустимими у справах про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, відповідно до ч.2 ст.89 КПК України, який за своєю правовою природою найбільш наближеним до провадження у справі про адміністративні правопорушення, чітко визначено, що у разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате.

Враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП не доведена допустимими, належними та достовірними доказами.

Викладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, у зв"язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 245, 247 п.1, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП - закрити в зв"язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили через 10 днів, якщо не буде оскаржена.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Доманівський районний суд Миколаївської області протягом 10 днів з моменту її винесення.

Суддя :О. В. Кривенко