Справа № 185/4850/19
Провадження № 3/185/1028/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2019 року року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Мельник Ю.А., розглядаючи матеріали інспектора ДОП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. В`язівок Павлоградського району Дніпроптеровської області, громадянина України, працюючого по найму, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,-

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

27.05.2019 року до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від інспектора ДОП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №311539 серії АПР18, від 22.05.2019 року встановлено, що 05.05.2019 року приблизно о 17:00 годині гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись по АДРЕСА_1 , виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чіплявся до неї, чим порушив громадський порядок.

Гр. ОСОБА_1 в судове засідання з`явився, судові повідомив, що 05.05.2019 року приблизно о 17:00 годині він йшов порибалити, гр. ОСОБА_2 почала лаятись в його сторону нецензурною лайкою, після чого він також почав лаятись на неї нецензурною лайкою, фізичну силу до неї не застосовував, свою провину визнав, у скоєному розкаявся.

В судове засідання потерпіла ОСОБА_2 не з`явилась, причини неявки суду не відомі.

В підтвердження винуватості гр. ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КпАП України, надані наступні письмові докази:

- рапорт працівника ДОП Павлоградського ВП ГУНП Дніпропетровській області від 05.05.2019 року відповідно до якого заявник ОСОБА_3 повідомив що невідомий чоловік намагався вдарити палкою його матір гр. ОСОБА_2 та погрожував їй.

- заява гр. ОСОБА_2 від 05.05.2019 року, відповідно до якої остання просить притягнути ОСОБА_1 до відповідальності у зв`язку з тим, що 05.05.2019 року о 17:00 годині гр. ОСОБА_1 погрожував їй фізичною розправою та намагався вдарити її палкою та зайти до неї у двір, виражався на її адресу нецензурною лайкою, аналогічні пояснення ОСОБА_2 надала інспектору СРПП2 ОСОБА_4

- письмові пояснення ОСОБА_3 від 18.05.2019 року, відповідно до яких він о 17:00 годині знаходився вдома, його мати ОСОБА_2 в той час поверталася додому. Він почув гучну лайку біля свого домоволодіння, через деякий час до будинку зайшла матір та повідомила, що з нею вчинив сварку ОСОБА_1 , який погрожував їй фізичною розправою та виражався на її адресу нецензурною лайкою.

- письмові пояснення гр. ОСОБА_1 від 22.05.2019 року, відповідно до яких 05.05.2019 року приблизно о 17:00 по вул. Сонячна в с. В`язівок він зустрів гр. ОСОБА_2 , яка йшла додому, він в той момент знаходився в стані алкогольного сп`яніння, на цій підставі він вчинив сварку з гр. ОСОБА_2 , в ході якої виражався на її адресу нецензурною лайкою, після чого вона зайшла до свого будинку.

Стаття 173 КпАП України передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад). Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв виннуватим явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків. Своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КпАП).

При накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст. 173 КпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

У правовій літературі справедливо зазначається, що незалежно від того у зв`язку з якими обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки, вона скоює проступок, за який підлягає відповідальності в адміністративному порядку.

Звичайно, словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих. Воно, знижуючи рівень людського спілкування, завдає морального зиску суспільству, шкоду духовному самопочуттю людей, затьмарює настрій та ображає їх людську гідність, породжує зневажання етикою та мораллю.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про доведеність винуватості гр. ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство.

Згідно положення ст. 33 КУпАП, при накладенні адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа ОСОБА_1 , який працює за наймом.

У відповідності вимог ст. 35 КУпАП, обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , суд визнає вчинення правопорушення в стані алкогольного сп`яніння.

Адміністративні стягнення має на меті покарання порушника, запобігання скоєнню нових правопорушень. Про те покарання не є самоціллю, воно виступає необхідним засобом виховання правопорушника і запобігання правопорушенням.

Враховуючи вищевикладені обставини, характер і наслідки вчиненого правопорушення, ступінь вини, особу ОСОБА_1 , який вчинив правопорушення вперше, суд вважає, що останньому слід призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкції статті 173 КУпАП, що буде необхідним і достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети - виховного впливу та запобіганню вчинення ОСОБА_1 нових правопорушень та пропорційним вчиненому адміністративному правопорушенню.

У відповідності вимог ст. 40-1 КУпАП та ст.4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 на користь держави необхідно стягнути судовий збір.

Керуючись ст.ст. 173, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати винуватим ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 притягнути до адміністративної відповідальності та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 7 (семи) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що дорівнює 119 (сто дев`ятнадцять ) гривень на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу про адміністративні правопорушення України, шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Суддя Ю. А. Мельник