Зіньківський районний суд Полтавської області
Справа № 530/1260/19
Номер провадження 3/530/200/19

ПОСТАНОВА
31 жовтня 2019 року м. Зіньків
Зіньківський районний суд Полтавської області в складі головуючого судді Дем`янченка С.М., секретарі Тараненко Т.І., з участю прокурора Маюри С.В. особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності,
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки
м. Апшеронськ Краснодарського краю, РФ, громадянки України, мешканки
заміжньої, неповнолітніх дітей не має, з повною вищою освітою, голови
Котелевського районного суду Полтавської області,
за вчинення адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, -
Відповідно до протоколу №313 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, від 06.09.2019 року, складеного старшим оперуповноваженим відділу Управління захисту економіки в Полтавській області ДЗЕ НП України старшим лейтенантом поліції Куць Артемом Олеговичем вбачається, що ОСОБА_1 , «будучи головою (суддею) Котелевського районного суду Полтавської області, відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч. 2 ст. 52 вказаного Закону, Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року №3 (зі змінами), після отримання 13.07.2018 року доходу у вигляді суддівської винагороди (заробітна плата, в т.ч. відпускні) за першу половину липня 2018 року в розмірі 104347,83 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, в порушення десятиденного строку, несвоєчасно, а саме 22.08.2018 о 17 год. 11 хв. подала на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, чим умисно вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 2 ст.172-6 КУпАП».
Прокурор Маюра С.В. у судовому засіданні просив призначити ОСОБА_1 покарання у відповідності з вимогами діючого законодавства в розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.
Суд, заслухавши пояснення, особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , думку прокурора, вивчивши та проаналізувавши матеріали справи і давши їм належну оцінку, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.
Згідно зі ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Згідно з ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.
Судом встановлено, що Указом Президента України від 13.08.2002 року №712/2002 ОСОБА_1 призначено строком на п`ять років на посаду судді Котелевського районного суду Полтавської області. На підставі наказу Полтавського обласного управління юстиції №143-К від 04.09.2002 року ОСОБА_1 призначено на посаду судді Котелевського районного суду Полтавської області. Згідно з постановою Верховної Ради України від 22.05.2008 року №300-VІ «Про обрання суддів» ОСОБА_1 обрано на посаду судді місцевого Котелевського районного суду Полтавської області й на підставі наказу Управління Державної судової адміністрації в Полтавській області ДСА України №36 від 18.06.2008 року та наказу Котелевського районного суду Полтавської області №19-ос від 01.07.2008 року зараховано на посаду судді Котелевського районного суду Полтавської області безстроково з 22.05.2008 року.
На підставі пп. «г» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб`єктом, на яку поширюється дія вказаного закону.
Комітет по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю «Спілки громадських організацій України «Народна рада» 21.08.2019 року за вих. №001/узе повідомив Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про факт виявлення неподання суддею Котелевського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, у зв`язку із отриманням доходу у липні 2018 року за місцем здійснення трудової діяльності на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.
Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.
Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані, визначаються Національним агентством.
Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за №961/29091, відповідно до якої під суттєвою зміною у майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 01 січня, у якому подається повідомлення.

Якщо вартість майна перевищує 50 прожиткових мінімумів, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб`єкт декларування подає відповідно до Закону України «Про запобігання корупції»,

Частиною 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані. Відповідно до примітки до ст. 172-1 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 1 статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Згідно з п. 2 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Склад правопорушення за ч. 2 ст.172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов`язковим елементом об`єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 подано декларацію про суттєві зміни в майновому стані 22.08.2018, в якій у розділі 2 «Доходи в т.ч. подарунки» зазначена заробітна плата (аванс), в тому числі матеріальна допомога на оздоровлення, отримана за основним місцем роботи, в сумі 104348 грн.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 з 23.07.2018 року по 19.08.2018 року включно перебувала у щорічній відпустці та не отримувала відомості про розмір нарахованої їй заробітної плати. У матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 було своєчасно надано виписку щодо нарахованої їй заробітної плати, а розрахунковий лист по заробітній платі за липень 2018 року, надісланий ТУ ДСА України в Полтавській області поштою ОСОБА_1 датований лише 20.08.2018 року, що підтверджує пояснення ОСОБА_1 про те, що інформацію про розмір нарахованої заробітної плати за липень 2018 року вона дізналася 22.08.2018 року. Крім того, у період відпустки ОСОБА_1 перебувала у період з 24.07.2018 року по 31.07.2018 року за межами України, а пізніше за межами області місця проживання.

Під час дослідження матеріалів справи в судовому засіданні встановлено, що ні у протоколі про адміністративне правопорушення, ні прокурором у судовому засіданні не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб`єктивної сторони даного правопорушення. Тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета інкримінованого їй правопорушення, а також місце його вчинення.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяла умисно, усвідомлювала протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

За таких обставин, у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 2 ст.172-6 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1ст. 247 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Також, крім зазначеного вище, суд приходить до висновку, що в Департаменту захисту економіки Національної поліції України відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій та повідомлень про зміну майнового стану.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась працівниками Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України та інше.

Слід зазначити, що згідно п. 1 та п. 4 Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п. 1, п.п. 1 п. 3, п. 5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з п. 2 - п. 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації, НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці ДЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

У той же час, усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК.

Органи ДЗЕ НП України наділені повноваженнями лише на складання протоколів за ст.172-6 КУпАП. На підставі викладеного суд приходить до висновку, що досудова перевірка по справі проведена неуповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі, та є підставою для закриття провадження по справі.

Керуючись ч. 2 ст. 172-6, п. 1 ст. 247, ст. 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Зіньківський районний суд Полтавської області.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя -