328/1845/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 жовтня 2019 року м.Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Коваленко П.Л., за участі секретаря Баздирь О.Л., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника адвоката Селіверстова А.М.,

розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, що надійшли з Токмацького ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка не працює, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за правопорушення, передбачене ч.2 ст. 154 КУпАП,

в с т а н о в и в:

До Токмацького районного суду Запорізької області надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.154 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 283967 від 12.07.2019, в ніч з 08.07.2019 на 09.07.2019 ОСОБА_2 , будучи власником собаки породи «Німецька вівчарка», за місцем мешкання по АДРЕСА_2 , не забезпечила належне утримання тварини у неволі, що призвело потрапляння собаки у двір будинку АДРЕСА_3 де собака задушила двох баранів породи «Асканійська», чим спричинено ОСОБА_3 матеріальну шкоду, за що передбачена відповідальність за ч.2 ст.154 КУпАП.

Під час розгляду справи адвокат Селіверстов А.М. заявив клопотання про закриття зазначеної справи про адміністративне правопорушення у зв`язку з недоведеністю винуватості ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні клопотання адвоката Селіверстова А.М. підтримала, пояснила, що її собака на прізвисько «Дана» весь час перебувала на її подвір`ї за адресою: АДРЕСА_2 , та ніяким чином не мала змоги вибратися з подвір`я, залізти на подвір`я ОСОБА_3 та задушити двох баранів.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисника адвоката Селіверстова А.М., дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП.

Відповідно до рапорту помічника чергового Токмацького ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області від 09.07.2019, 09 липня 2019 року о 08.31 годині до чергової частини Токмацького ВП надійшло повідомлення від оператора «102» про те, що до них звернувся гр. ОСОБА_3 з повідомленням про те, що сусідська собака загризла дві вівці.

Відповідно до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09.07.2019, ОСОБА_3 повідомив про те, що в ніч з 08.07.2019 на 09.07.2019 собака сусідки на ім`я ОСОБА_4 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , задушила двох баранів.

Відповідно до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09.07.2019, ОСОБА_5 повідомив про те, що барани, які належать його брату ОСОБА_3 , загинули внаслідок нападу сусідського собаки.

Відповідно до пояснень ОСОБА_5 , його брату ОСОБА_3 належить домоволодіння за адресою: АДРЕСА_4 , де він вирощує баранів. ОСОБА_3 виїхав працювати на літній час до смт.Кирилівка, а він вранці 09 липня 2019 року виявив, що двох баранів загриз сусідський собака. Так як він не є власником зазначеного домоволодіння, дозвіл на огляд надати не може.

Відповідно до пояснень ОСОБА_3 , йому належить домоволодіння за адресою: АДРЕСА_4 , де він вирощує чотирьох баранів породи «Асканайська». ОСОБА_3 виїхав працювати на літній час до смт.Кирилівка, доглядала сусідка ОСОБА_6 , яка близько 09.00 години 09.07.2019 по телефону повідомила його, що сусідський собака, власницею якого є жінка на ім`я ОСОБА_4 , задушив двох його баранів. 12.07.2019 він повернувся до м.Токмак та звернувся з даного приводу до поліції. Вага зазначених баранів становить 50 кг та 30 кг, йому спричинений матеріальний збиток на суму 5000 грн.

Відповідно до пояснень ОСОБА_7 , вона здійснює догляд за баранами, що перебувають на території домоволодінням, яке належить ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_4 . 09.07.2019 ОСОБА_8 вона дізналася, що двох баранів задушив собака, що належить сусідці ОСОБА_9 , яка мешкає по АДРЕСА_2 . Вони із ОСОБА_10 бачили на подвір`ї ОСОБА_3 по АДРЕСА_4 двох задавлених баранів та собаку породи «вівчарка», яку зазначена ОСОБА_4 покликала, після чого підняла карто сітку, та собака повернувся до ОСОБА_11 на подвір`я.

З пояснень ОСОБА_12 вбачається, що 07.09.2019 вона побачила двох задушених баранів та собаку породи, схожу на «вівчарка», яку мешканка сусіднього подвір`я ОСОБА_4 покликала на прізвисько «Дана», після чого ОСОБА_4 підняла карто сітку огорожі та собака повернулася до ОСОБА_11 на подвір`я.

Відповідно до пояснень ОСОБА_13 , яка мешкає по АДРЕСА_5 , вона на своєму подвір`ї, у вольєрі, утримає собаку породи «вівчарка» на прізвисько «Миша». В ніч з 08.07.2019 на 09.07.2019, близько 01 години ночі вона чула сильний гавкіт собак, причина якого їй невідома. Ії собака перебував у вольєрі.

Відповідно до пояснень ОСОБА_2 , на подвір`ї по АДРЕСА_2 вона утримає собаку породи «німецька вівчарка» на прізвисько «Дана», яка весь час перебуває у спеціально облаштованому металевому вольєрі. Свого собаку вона не випускає навіть у двір. В ніч з 08.07.2019 на 09.07.2019 її собака знаходився у вольєрі, вранці від сусідів дізналася, що її собака задушила двох баранів у сусіда, але з цим не згодна.

Як вбачається з довідки КП «Міський ринок» Токмакцької міської ради за №73 від 16.07.2019, станом на 09.07.2019 на території ринку здійснюється продаж м`яса баранини за ціною 70,00 грн. за 1 кг.

З протоколу особистого огляду та вилучення речей від 16.07.2019, складеного ДОП СП Токмацького ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області, під час огляду, який проводився біля двору будинку АДРЕСА_6 оглянута собака породи «німецька вівчарка» на прізвисько «Дана», яку для огляду надала ОСОБА_2 . На час огляду собака зовнішньо здорова, пошкоджень не має. Як пояснила ОСОБА_2 , документів на зазначену собаку вона не має.

Собаку після огляду передано на зберігання та утримання ОСОБА_2 .

Відповідно до розписки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 вона отримала на відповідальне зберігання від працівників поліції належну їй собаку породи «німецька ІНФОРМАЦІЯ_3 » на прізвисько «Дана».

Постановою судді Токмацького районного суду Запорізької області від 12.09.2019 протокол про адміністративне правопорушення серії ГР № 283967 від 12.07.2019 та додані до нього матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , за ч.2 ст.154 КУпАП були повернуті до Токмацького ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області, для належного оформлення.

На виконання зазначеної постанови судді Токмацького районного суду Запорізької області від 12.09.2019, співробітниками Токмацького ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області були долучені наступні матеріали:

-довідка Токмацької районної державної лікарні ветеринарної медицини ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області за №18 від 30.09.2019, відповідно до якої ОСОБА_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , протягом 2019 року до районної вет. лікарні з питань реєстрації належної їй собаки та щеплень проти сказу не зверталась;

-рішення Токмацької міської ради за №3 від 22.09.2016, яким, відповідно до вимог п.п.44 п.1 ст.26, ст.73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ч.2 ст.5 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення», ст. 71 Статуту територіальної громади м.Токмак, з затверджено «Правила утримання собак, котів та інших непродуктивних тварин в м.Токмак», а також зазначені «Правила утримання собак, котів та інших непродуктивних тварин в м.Токмак»;

- лист начальника Токмацького ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області Собецького А.І. на ім`я судді Токмацького районного суду Запорізької області ОСОБА_14 , яким «більш детально роз`яснено суть адміністративного правопорушення», а саме: «в ніч з 08.07.2019 на 09.07.2019, більш точний час не встановлено, ОСОБА_2 , знаходячись за місцем постійного мешкання, за адресою: АДРЕСА_2 , будучи власником самиці собаки на прізвисько «Дана», чорно-коричневого кольору, зростом приблизно 55-60 см, вагою приблизно 22-33 кг, по зовнішнім ознакам схожу на породу «Німецька вівчарка», яка не зареєстрована, не забезпечила належне утримання собаки міцним високим парканом, внаслідок чого належна їй собака зробила підкоп під паркан та потрапила до території домоволодіння АДРЕСА_7 , де задавила двох баранів породи «Аксакайська», завдавши матеріальну шкоду власнику ОСОБА_3 , тим самим ОСОБА_2 не додержалась абзац 5 розділу 3 та порушила п.1 абзацу 2 розділу 4 рішення Токмацької міської ради №3 від 22.09.2016 «Про затвердження правил утримання собак, котів та інших непродуктивних тварин в м.Токмак».

Представником ОСОБА_2 адвокатом Селіверстовим А.М. надано клопотання про долученя до зазначеного провадження фото таблиці місця розташування домоволодіння АДРЕСА_6 , схему розташування на місцевості домоволодіння АДРЕСА_8 ; протоколи опитування адвокатом осіб за їх згодою відносно громадян ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_2 .

Згідно зі ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п.21-22 рішення у справі «Надточій проти України», п.33 рішення у справі «Гурепка проти України»).

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Суддя не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно зі ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, належне викладення в протоколі про адміністративне правопорушення фактичних обставин інкримінованого особі правопорушення (в тому числі ідентифікуючі дані про собаку) є гарантією забезпечення її прав в частині бути обізнаним щодо суті пред`явленого звинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення за конкретних обставин та, у зв`язку з цим, мати можливість скористатися гарантованими ст. 268 КУпАП правами щодо надання пояснень, подання доказів та за явлення клопотань саме з приводу інкримінованого порушення.

Натомість суд не має права виходити за межі викладених в протоколі обставин та притягнути особу до адміністративної відповідальності, навівши інші обставини правопорушення, які не були викладені в протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 інкримінується вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП, а саме тримання незареєстрованої собаки та незабезпечення ізолювання двору, що призвело до втечі вказаної собаки, яка задавила належних ОСОБА_3 двох баранів на подвір`ї домоволодіння за адресою: АДРЕСА_4 .

При цьому, ч.1 ст.154 КУпАП, із змісту якої випливає суть правопорушення, передбаченого ч.2 вказаної статті, передбачає настання відповідальності за ряд альтернативних діянь, перелік яких є вичерпним, а саме: тримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, чи понад установлену кількість, чи незареєстрованих собак, або приведення в громадські місця, або вигулювання собак без повідків і намордників (крім собак, у реєстраційних свідоцтвах на яких зроблено спеціальну відмітку) чи в невідведених для цього місцях.

Відповідно до ст.ст.251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 інкримінується тримання незареєстрованої собаки та незабезпечення ізолювання двору, що призвело до втечі вказаної собаки, яка задавила двох баранів на подвір`ї домоволодіння за адресою: АДРЕСА_4 .

Комплексний аналіз положень ст.154 КУпАП вказує на те, що відповідальність за ч.2 вказаної статті настає лише у випадку вчинення особою діянь, визначених ч.1 ст.154 КУпАП та за умови, що настання наслідків, передбачених ч.2 даної статті, перебуває в причинно-наслідковому зв`язку із вчиненими особою діяннями, відповідальність за які передбачена ч.1 ст.154 КУпАП.

Проте ні протокол про адміністративне правопорушення, ні матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що заподіяння шкоди майну потерпілого ОСОБА_3 є наслідком саме факту тримання ОСОБА_2 незареєстрованої собаки, відповідальність за що передбачена ч.1 ст.154 КУпАП.

У ході розгляду зазначеної справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.154 КУпАП, ОСОБА_2 свою вину у вчиненні зазначеного правопорушення заперечила та пояснила, що в ніч з 8 на 9 липня 2019 року її собака на прізвисько «Дана» весь час перебувала у вольєрі на подвір`ї її домоволодіння по АДРЕСА_2 та не знищувала баранів на подвір`ї домоволодіння ОСОБА_3 по АДРЕСА_4 .

Так, свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_13 , а також потерпілий ОСОБА_3 у своїх письмових поясненнях лише засвідчили факт виявлення на подвір`ї домоволодіння ОСОБА_3 по АДРЕСА_4 двох мертвих баранів, які взагалі оглянуті не були та причина, час смерті яких також не були встановлені.

Опитані під час збору матеріалів про адміністративне правопорушення свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , не були безпосередньо допитаними у суді під час судового засідання, тому їх письмові пояснення не можуть бути прийнятими до уваги, оскільки відповідно до загальних засад судочинства (принцип безпосередності дослідження доказів) «суд досліджує докази безпосередньо, а показання учасників судового провадження отримує усно». При цьому, суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених законодавством України та судовою практикою ЄСПЛ, і то «як виключення із загального правила».

З тих же підстав судом не можуть бути прийняті в якості доказів надані представником ОСОБА_2 адвокатом Селіверстовим А.М. «протоколи опитування адвокатом осіб за їх згодою» відносно громадян ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_2 .

В той де час, уповноваженою службовою особою Токмацького ВП Пологвівського ВП ГУНП в Запорізькій області також не був проведений огляд домоволодіння ОСОБА_3 по АДРЕСА_4 , де, як вбачається з уточненої фабули правопорушення, мав бути наявний підкоп або сліди пошкодження огорожі з карто сітки (секцію якої, відповідно до пояснень ОСОБА_7 та ОСОБА_12 , випускаючи собаку, могла підняти ОСОБА_2 )

Крім того, стосовно наданого на виконання постанови судді Токмацького районного суду Запорізької області від 12.09.2019 про повернення протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 283967 від 12.07.2019 та доданих до нього матеріалів для належного оформленнялиста начальника Токмацького ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області Собецького А.І. на ім`я судді Токмацького районного суду Запорізької області Коваленка П.Л., слід зазначити наступне.

Діючий Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає складення додаткових уточнень до протоколу про адміністративне правопорушення, шляхом складання листів, рапортів тощо, а тому на основі даних таких документів в розумінні ст. 251 КпАП України суддя не може встановлювати наявність чи відсутність складу адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інших обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Окрім національного законодавства, право бути негайно і детально проінформованим про весь склад і суть обвинувачення, та мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту закріплюють підпункти «a», «b» пункту 3 статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод». Пункт 1 статті 6 Конвенції встановлює, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, відповідно до закону.

При цьому у своїх рішеннях, в тому числі і проти України, ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідність суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної). Аналогічні за суттю порушення прав людини при розгляді адміністративних справ були встановлені зокрема у рішеннях ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України, «Лучанінова проти України».

Крім того, за приписами п.7 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 від 06.11.2015 не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_2 , із зазначеним листом ознайомлена не була, що, зважаючи на вимоги ч.ч.2-4 ст.256 КУпАП, є порушенням її права на захист.

Враховуючи викладене, для дотримання процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності згідно з вимогами діючого законодавства, та забезпечення належного права на захист, усунення недоліків в протоколі повинно бути проведено виключно шляхом складання нового протоколу про адміністративне правопорушення, який буде містити усі складові інкримінованого особі діяння, відповідати ч.1 ст.256 КУпАП, та з безумовним виконанням вимог ч.ч.2-4 ст.256 КУпАП в частині ознайомлення особи, що вчинила правопорушення, зі змістом протоколу, а не шляхом внесення виправлень у текст складеного з порушенням вимог протоколу, чи доповнення його іншим чином.

Решту зібраних доказів необхідно вважати недостатніми для прийняття законного, обґрунтованого та вмотивованого судового рішення щодо притягнення ОСОБА_18 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.154 КУпАП.

При цьому, всі можливості для усунення сумнівів були вичерпані, а сукупність зібраних та проаналізованих по справі доказів не дозволяє їх спростувати у категоричній формі та зробити беззаперечний і однозначний висновок про вчинення ОСОБА_18 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП, при викладених в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР № 283967 від 12.07.2019 обставинах.

Відповідно до ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з ч.2 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суддя може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суддя має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Необхідно, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зазначене є підставою для закриття провадження в справі в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу правопорушення через недоведеність належними доказами складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП, оскільки зміст протоколу про адміністративне правопорушення спростовується дослідженими судом доказами і не дає змоги встановити вину останньої в інкримінованому їй правопорушенні за викладених в протоколі обставин, висновок особи, яка склала протокол, є необґрунтованим належним чином, носить суб`єктивний характер та не відповідає вимозі щодо його допустимості та достатності.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.154,247 ч.1, 283, 284 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.154 КУпАП України закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Cуддя: