Провадження № 3/761/4596/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мартинов Євген Олександрович, при секретарі Семопядному О.В., за участю прокурора Панафеди Н.М., особи, відносно якої складено адміністративний протокол, ОСОБА_1 , захисника Бабенко С.Ш., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління захисту економіки у м. Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, українки, громадянки України, з вищою освітою, працюючої на посаді начальника відділу зведеної звітності та бухгалтерського обліку в ЗДУ Фінансового департаменту Міністерства закордонних справ України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за частиною 2 статті 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 17 травня 2019 року № 343, ОСОБА_1 , будучи суб`єктом відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, згідно з п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», державним службовцем та обіймаючи посаду начальника відділу зведеної звітності та бухгалтерського обліку в ЗДУ Фінансового департаменту Міністерства закордонних справ України, порушила вимоги частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088, зі змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 18 серпня 2016 року № 1, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 19 серпня 2016 року за № 1153/29283, а саме: несвоєчасно, 21 листопада 2018 року, повідомила про суттєві зміни у майновому стані, що виразилися в придбанні (набутті у власність) 26 липня 2018 року квартири АДРЕСА_2 вартістю 1 503 369 грн. 00 коп., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 01 січня 2018 року.

Такі дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора Панафеди Н.М., особи, відносно якої складено адміністративний протокол, ОСОБА_1 та її захисника Бабенко С.Ш. , суд дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП визначено, що неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані є адміністративним правопорушенням, пов`язаним з корупцією.

Згідно з п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Зазначене вище свідчить про те, що ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника відділу зведеної звітності та бухгалтерського обліку в ЗДУ Фінансового департаменту Міністерства закордонних справ України та будучи державним службовцем, є суб`єктом відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

У свою чергу, положенням частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно з п. 6 розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 959/29089, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Таким чином, ОСОБА_1 була зобов`язана у десятиденний строк з моменту отримання доходу та/або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня відповідного року, письмово повідомити про суттєві зміни у своєму майновому стані Національне агентство з питань запобігання корупції.

У свою чергу, відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, 26 липня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвин А.С. зареєстровано (здійснено державну реєстрацію) за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 48,7 м2.

Підставою державної реєстрації за ОСОБА_1 вказаного об`єкту нерухомого майна послугував договір купівлі-продажу, серія та номер: 2991, виданий 26 липня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвин А.С.

Згідно з договором купівлі-продажу квартири від 26 липня 2018 року, укладеного між продавцем - ПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Еріда Менеджмент» та покупцем - ОСОБА_1 , остання зобов`язалася прийняти майно - квартиру АДРЕСА_2 і сплатити за нього оговорену грошову суму.

Відповідно до умов договору продаж квартири вчинено за грошові кошти в розмірі 1 503 369 грн. 00 коп., які були сплачені покупцем у безготівковій формі шляхом перерахування на банківський рахунок продавця до підписання цього договору.

Так, ч. 1 ст. 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Положеннями ст. 334 ЦК України встановлено, що право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. Права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Крім того, у випадку, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, то право власності виникає з моменту державної реєстрації, як це передбачено абзацом 3 частини 2 статті 331 ЦК України.

Таким чином, датою придбання ОСОБА_1 у власність квартири АДРЕСА_2 , вартість якої складала 1 503 369 грн. 00 коп., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 01 січня 2018 року, є дата її державної реєстрації, тобто 26 липня 2018 року.

Зазначені обставини свідчать про те, що в період з 27 липня 2018 року по 05 серпня 2018 року у суб`єкта декларування ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані.

Проте, відповідно до публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, зокрема придбання у власність 26 липня 2018 року квартири АДРЕСА_2 вартістю 1 503 369 грн. 00 коп., лише 21 листопада 2018 року, тобто після спливу десятиденного строку, встановленого законом.

При цьому, матеріали справи не містять жодних доказів, які б документально підтверджували об`єктивну неможливість ОСОБА_1 виконати вимоги частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» та повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані (придбання у власність нерухомого майна) шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет саме в період з 27 липня 2018 року по 05 серпня 2018 року.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, у зв`язку з чим вона підлягає притягненню до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в межах санкції зазначеної статті.

Керуючись ст.ст. 33, 172-6, 283-285, 287-291 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП (протокол від 17 травня 2019 року № 343).

Застосувати до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одну тисячу сімсот) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір на користь держави в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а у разі оскарження або опротестування такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений частиною 1 статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання, роботи правопорушника або за місцезнаходженням його майна у порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП.

Постанова суду підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

На постанову суду по справі про адміністративне правопорушення може бути подана скарга до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя Мартинов Є.О.