Справа № 544/624/19
№ пров. 3/544/221/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2019 року м. Пирятин

Пирятинський районний суд Полтавської області у складі судді Ощинської Ю.О., розглянувши матеріали, що надійшли від Пирятинського ВП ГУНП в Полтавській області, у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Батурин Бахмацький район Чернігівської області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 , непрацюючої, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Пирятинським РС УДМС України в Полтавській області 23.01.2014, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,

ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

у с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу по адміністративне правопорушення серії ГП № 498943 від 21.05.2019 ОСОБА_1 20 травня 2019 року о 12 годині висловлювалася нецензурною лайкою, образливо чіплявся до ОСОБА_2 на АДРЕСА_1 м. Пирятин.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно положень ч. 1 та 2 ст.7 КпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, та іншими доказами.

Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За приписами до ст. 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постанова судді, згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

За змістом ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних не законним шляхом, також на припущеннях. Всі сумніви щодо доведеності вини особи, які притягують до адміністративної відповідальності, і якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитись на користь даної особи. При цьому, ЄСПЛ у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

З матеріалів справи вбачається, що 20.05.2019 ОСОБА_1 звернулася до Пирятинського ВП ГУНП в Полтавській області із заявою про протиправну поведінку її сусідки ОСОБА_3 , яка ображала заявницю нецензурною лайкою.

Заяв чи будь-яких інших звернень від осіб про протиправну поведінку ОСОБА_1 матеріали справи не містять. В матеріалах справи наявна ксерокопія письмових пояснень ОСОБА_2 Проте копія поганої якості та прочитати можливо лише окремі слова. Так, в останньому абзаці містяться слова «Бондаренко» та «нецензурні», проте інші слова в реченні нечитабельні, а тому встановлення будь-якого зв`язку між даними словами за допомогою лише логіки є припущенням.

Також не міститься в матеріалах справи і рапорту працівника поліції про виявлене ним правопорушення.

На підставі викладеного з матеріалів справи не вбачається жодних підстав для складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1

Таким чином, вважаю такими, що не можуть бути визнані належними та допустимими доказами відомості, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, виходячи з того, що сам по собі протокол не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом", (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), оскільки такі відомості не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року).

Доказів, які б свідчили про наявність події правопорушення, встановленого у протоколі відсутні. Наявні докази у справі, навпаки, свідчать про правопорушення в діях ОСОБА_2

На підставі викладеного, справу про притягнення ОСОБА_1 слід закрити через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Крім того, оглянувши матеріали адміністративної справи, а саме протокол про адміністративне правопорушення та додатки до нього, приходжу до висновку, що протокол складений з порушенням ст. 256 КУпАП, зокрема, до матеріалів справи приєднані не оригінали документів, а їх копії, що не відповідає вимогам чинного законодавства. Крім того додані копії документів, жоден з яких належним чином не завірений.

Відповідно до п. 5.27 Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації вимог до оформлення документів ДСТУ 4163-2003 відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

На копіях документів, доданих до протоколу, вбачають півкруги синього кольору характерні для печаті, проте будь-якої інформації про походження чи належність цієї печаті не вбачається через відсутність фарби в ній. Крім того, відомості про особу, яка завіряє копію та її підпис відсутні. Такі докази є недопустимими.

Рішенням Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010 (п. 4.1) встановлено, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Таким чином, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП є недоведеною, що є підставою для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадженням закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Полтавської області через Пирятинський районний суд Полтавської області. Постанову може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, при застосуванні заходів примусового впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.О. Ощинська