Провадження №3/760/5069/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І., за участю секретаря Гаєвської С.В., представника Київської міської митниці ДФС Грабчака П.В., представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від Київської міської митниці ДФС про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина Греції ОСОБА_2 (ОСОБА_2) , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює: спортсмен, збірна Греції з вільної борьби, за ознаками порушення митних правил, відповідальність за яке передбачена ст. 471 Митного кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу №0340/10000/19 про порушення митних правил від 10.05.2019 року, вбачається, що 10.05.2019 о 07 год. 40 хв. на митному посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» Київської міської митниці ДФС під час проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» залу «Відліт» терміналу «А» Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни), для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянина Греції ОСОБА_2 ( ОСОБА_2) , який слідував до Греції (Афіни) літаком авіакомпанії «JONIKA» рейсом JNK141.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до ч. 4, ч. 5 ст. 366 Митного кодексу України, громадянин самостійно обирає «зелений коридор» або «червоний коридор» для проходження митного контролю.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Перетин громадянином зеленої лінії, яка позначає початок „зеленого коридору", вказує, що для проходження митного контролю ним обрано „зелений коридор", і декларування здійснюється шляхом вчинення дій, відповідно до п. 2 розділуV Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 03.08.2018 № 671, та після перетину якої настає відповідальність за порушення митних правил, про що зазначено на інформаційному стенді, розміщеному в зоні митного контролю.

При усному опитуванні було встановлено, що пасажир переміщує готівкові кошти в розмірі що перевищує 10 000 євро. Зазначений громадянин був запрошений до оглядової кімнати, де при перерахунку встановлено, що він переміщує валютні цінності, а саме: 19999 (дев`ятнадцять тисяч дев`ятсот дев`яносто дев`ять) євро.

Пропущено через митний кордон 9 999 (дев`ять тисяч дев`ятсот дев`яносто дев`ять) євро. За цим протоколом про ПМП тимчасово вилучено 10 000 (десять тисяч) євро. Номінали валюти та номера купюр зазначені в описі предметів.

Громадянин Греції ОСОБА_2 ( ОСОБА_2 ) митної декларації не заповнював, з приводу декларування валютних цінностей до інспекторів митниці не звертався, самостійно обрав форму проходження митного контролю - проходження через «зелений коридор» чим засвідчив про відсутність товарів, що підлягають письмовому декларуванню, або підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження.

Відповідно до пояснень громадянина ОСОБА_2 грошові кошти належать йому особисто, про декларування не знав.

Таким чином, Київською міською митницею ДФС зроблено висновок про те, що своїми діями громадянин Греції ОСОБА_2 ( ОСОБА_2) порушив встановлений Митним кодексом України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, а саме, обравши формою проходження митного контролю - проходження через «зелений коридор», перемістив товари на які законодавством України встановлені обмеження.

Отже, в діях громадянина ОСОБА_2 , наявні ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, у зв`язку з чим відносно останньої складено протокол про порушення митних правил № 0340/10000/19.

Представник Київської міської митниці ДФС у судовому засіданні пояснив, що гр. ОСОБА_2 порушив митні правила, у зв`язку з чим відносно останнього складено протокол про порушення митних правил №0340/10000/19 за ст. 471 МК України. Протокол підтримав в повному обсязі та просив гр. ОСОБА_2 визнати винним за порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією цих товарів.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності в судове засідання не зявився, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, вину визнає, не заперечує проти застосування до нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700,00 грн., вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0340/10000/19 від 10.05.2019 р. в сумі 10000,00 Євро (294047,46 грн.) повернути йому, як законному власнику.

Представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності в судовому засіданні просила застосувати до гр. ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700,00 грн., вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0340/10000/19 від 10.05.2019 р. в сумі 10000,00 Євро (294047,46 грн.) повернути йому, як законному власнику. Зазначила, що цілю візиту гр. ОСОБА_2 був спортивний греко-римський турнір по вільній боротьбі, який повинен відбутися в період з 10 по 12 травня 2019 р. Гр. ОСОБА_2 в Україну прилетіл 07.05.2019 р. для підготовчих процедур до турніру, але після контрольного зваджування вияснилось, що він не можу приймати участь у даному турнірі, через те, що не проходить по вазі.

Також зазначила, що вилучені, згідно протоколу про порушення митних правил №0340/10000/19 від 10.05.2019 р. грошові кошти мають легальне позодження та мають законне цільове призначення. 07.05.2019 р. гр. ОСОБА_2 отримав від ОСОБА_10 грошову суму в розімі 20000 Євров якості спонсорської допомоги для розбитку збірної команди Греції по вльній боротьбі, що підтверджується розпискою від 07.05.2019 р. та довідкою з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» від 10.05.2019 р.

Також представник зазначив, що порушення митних правил гр. ОСОБА_2 закюечається в тому, що гршові кошти вище 10000 Євро було письмово не задекларовані, інших негативних наслідків, що принесло б державі матеріального збитку, збитків у вигляді не сплати митних платежів, гр. ОСОБА_2 не спричинено.

Окрім того, жодних дій щодо приховування грошових коштів гр. ОСОБА_2 не вчинено.

Заслухавши пояснення учасників провадження в справі, дослідивши та оцінивши письмові докази, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 485 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Судом встановлено, що 10.05.2019 о 07 год. 40 хв. на митному посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» Київської міської митниці ДФС під час проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» залу «Відліт» терміналу «А» Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни), для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянина Греції ОСОБА_2 ( ОСОБА_2) , який слідував до Греції (Афіни) літаком авіакомпанії «JONIKA» рейсом JNK141.

При усному опитуванні було встановлено, що пасажир переміщує готівкові кошти в розмірі що перевищує 10000 євро. Зазначений громадянин був запрошений до оглядової кімнати, де при перерахунку встановлено, що він переміщує валютні цінності, а саме: 19999 (дев`ятнадцять тисяч дев`ятсот дев`яносто дев`ять) євро.

Пропущено через митний кордон 9999 (дев`ять тисяч дев`ятсот дев`яносто дев`ять) євро. За цим протоколом про ПМП тимчасово вилучено 10000 (десять тисяч) євро. Номінали валюти та номера купюр зазначені в описі предметів.

Відповідно до положень ст. 486 МК України та ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є зокрема: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з приписами ст. 489 МК України та ст. 289 КУпАП, при розгляді справи підлягають з`ясуванню: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують її відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 366 МК України, митний контроль товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України громадянами здійснюється за двоканальною системою.

Згідно ч. 1 цієї статті, двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України.

Відповідно до п. 4, п. 5 ст. 366 Митного кодексу України, громадянин самостійно обирає «зелений коридор» або «червоний коридор» для проходження митного контролю.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Частиною 3 ст. 197 МК України передбачено, що обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

07.02.2019 набрали чинності Закон України від 21.06.2018 № 2473- VIII «Про валюту і валютні операції», Постанова Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 3, якою затверджено «Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» та Постанова Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, якою затверджено «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті».

Відповідно пункту 12 ст. 1 (ЗУ від 21.06.2018 № 2473- VIII «Про валюту і валютні операції») транскордонне переміщення валютних цінностей - ввезення, пересилання на митну територію України, вивезення, пересилання з митної території України або транзит через митну територію України банківських металів, готівкової валюти.

Відповідно до пункту 6 "Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей" (Постанова ПНБУ від 02.01.2019 № 3) фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Відповідно до пункту 18 "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" (Постанова ПНБУ від 02 січня 2019 року № 5) фізична особа - резиденти здійснюють валютні операції з транскордонного переміщення валютних цінностей шляхом вивезення/пересилання за межі України в загальній сумі, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро, на підставі документів, що підтверджують: зняття цією фізичною особою готівки з власних рахунків у банках і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро.

Як зазначено в протоколі про порушення митних правил №0340/10000/19 від 10.05.2019 р., гр. ОСОБА_2 обравши форму проходження митного контролю «зелений коридор», чим засвідчив відсутність товарів, що підлягають письмовому декларуванню.

Водночас, вирішуючи питання про накладення на гр. ОСОБА_2 адміністративного стягнення, суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 466 МК України, адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 1 ст. 487 МК України передбачено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Стаття 33 КУпАП визначає, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до санкції ст. 471 МК України, вчинення порушення митних правил передбаченого диспозицією даної норми, тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1 Митного кодексу України, законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

В той же час, згідно з ч. 2 ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» від 29.06.2004 р., якщо міжнародним договором України, який набрав чинності в установленому порядку, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені у відповідному акті законодавства України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм правом. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях наголошує, що держава при конфіскації майна зобов`язана додержуватися, зокрема третього критерію правомірності позбавлення майна (балансу інтересів), визначеного ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення від 9.06.2005р. у справі «Бакланов проти Російської Федерації»; від 24.03.2005р. у справі «Фрізен проти Російської Федерації»; від 15.05.2008р. у справі «Надточій проти України»; від 6.11.2008р. у справі «Ізмайлов проти Російської Федерації»; від 23.09.1982 року у справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар». Цей критерій більшою мірою оціночний і стосується обставин кожної конкретної справи, а тому повинен бути встановлений щодо кожного конкретного суб`єкта у кожній справі на підставі безпосередньо з`ясованих обставин і фактів.

Виходячи з наведених положень закону та з урахуванням обставин справи суддя вважає, що в якості основного стягнення до гр. ОСОБА_2 підлягає застосуванню штраф в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Разом з тим, в судовому засіданні представник ОСОБА_1 зазначила, що гр. ОСОБА_2 не був належним чином обізнаним щодо процедури проходження митного контролю. Вилучені грошові цінності є його особистою річчю, яку йогму передав гр. ОСОБА_10 в сумі 20000, 00 Євро в якості спонсорської допомоги.

Згідно ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення за адміністративне правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Приймаючи до уваги всі обставини даної справи, а також враховуючи дані про особу ОСОБА_2 , суд вважає, що конфіскація вилученої у гр. ОСОБА_2 готівки, покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар» та не може бути застосовано у даному випадку.

Крім того, суд враховує те, що шкода, яку ОСОБА_2 потенційно міг завдати державі - незначна, оскільки він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені. Таким чином, метою конфіскації є не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки він не зазнав ніяких збитків внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 8, 33, 265, 283, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст. 3, 196, 197, 366, 370, 374, 466, 471, 485-487, 495, 527 Митного кодексу України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Громадянина Греції ОСОБА_2 ( ОСОБА_2) , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним у порушенні митних правил, передбачених ст. 471 Митного Кодексу України.

Застосувати до гр. Греції ОСОБА_2 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 1700,00 грн., який необхідно сплатити на наступні реквізити: отримувач УДКСУ у Солом`янському районі; ; МФО: 899998; банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві; р/р №6010; призначення платежу: код 095.

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0340/10000/19 від 10.05.2019 р., а саме іноземну валюту - Євро, 20 купюр, номіналом 500: N3, Х3, Х6, N4, N1, Х9, Х1, Х2, Х3, Х4, Х5, Х6, Х7, Х8, Х9, N8, N6, S9, N2, Х5, всього 10000 Євро, вартістю 29,404746 грн., загальною вартістю 294047, 46 грн. - повернути гр. Греції ОСОБА_2 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з гр. Греції ОСОБА_2 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) гривні 40 копійок, які підлягають сплаті на наступні реквізити: УК у Солом`янському районі/Солом`янський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 6010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя С.І. Кушнір