Провадження № 3/734/664/19 Справа № 734/1569/19
ПОСТАНОВА

іменем України

13 червня 2019 року смт. Козелець

Суддя Козелецького районного суду Чернігівської області Бузунко О.А., розглянувши матеріал про адміністративне правопорушення, що надійшов від заступника начальника управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київської області (Київський рибоохоронний патруль) ОСОБА_1 , відносно

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: невідомий, уродженця м. Київ, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 07 квітня 2019 року о 17.00 годині на Київському водосховищі в районі с. Лошакова Гута Козелецького району Чернігівської області, грубо порушуючи правила рибальства проводив лов риби забороненими знаряддям лову п`ятьма сітками з жилки в нерестову заборону на нерестилищі, та виловив риби: карась у кількості 13 шт., окунь у кількості 11 шт., лящ 3 шт., плоскирка у кількості 1 шт., загальною вагою 13,5 кг., та раки у кількості 4 шт., вагою 0,2 кг..

Своїми діями ОСОБА_2 наніс збитки рибному господарству України на суму 1054.00 грн., чим порушив п. 3.15, п. 4.14.3 «Правил любительського і спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто здійснив адміністративне правопорушення відповідальність за яке передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Розрахунок розміру збитків, заподіяних незаконним виловом риби обраховано відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, подавши 12 червня 2019 року заяву про розгляд справи за його відсутності та визнання ним своєї вини, з протоколом згоден.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні зазначених вище дій в повному обсязі зібраними по справі доказами у їх сукупності, зокрема:

- протоколом про адміністративне правопорушення № 008375 від 07 квітня 2019 року,

- описом-оцінкою,

- актом огляду водних біоресурсів, вилучених відповідно до протоколу № 008375 від 07 квітня 2019 року,

- розрахунком матеріальної шкоди,

- приймальним актом № 237 від 15 квітня 2019 року,

- план схемою місця скоєння адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

В ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із статтею 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином суддя вважає, що вина ОСОБА_2 доведена в повному обсязі, та його дії правильно кваліфіковані за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

При цьому суд зазначає, що за п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» зазначено, що відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КпАП.

Суд зазначає, що незаконно виловлені правопорушником карась у кількості 13 шт., окунь у кількості 11 шт., лящ 3 шт., плоскирка у кількості 1 шт., загальною вагою 13,5 кг., та раки у кількості 4 шт., вагою 0,2 кг., не були нерестовою рибою, не є нечисленним видом, бо є промисловою рибою, вилов якої не заборонено.

На підставі встановлених обставин справи та за відсутності таким чином у діях ОСОБА_2 складу злочину, передбаченого ст. 249 КК України, суд вважає, що в діях правопорушника мається склад правопорушення, передбачений ст. 85 ч. 4 КУпАП, оскільки ОСОБА_2 грубо порушив правила рибальства.

Згідно із «Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України», затвердженими постановою від 21 листопада 2011 року № 1209 Кабінету Міністрів України, ціна збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становить щодо:

окунь 1 неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що складає 17 грн., отже вартість 11 штук окуня становить 187 гривень;

карась сріблястий 1 неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що складає 17 грн., отже вартість 13 штук карася сріблястого становить 221 гривень;

лящ 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 170 грн., отже вартість 3 штук ляща становить 510 гривень;

плоскирка 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 34 грн., отже вартість 1 штуки плоскирки становить 34 гривень;

раки 1,5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 25,5 грн., отже вартість 4 штук раків 102 гривні. Загальна сума збитків склала 1 054 грн. 00 коп.

У супровідному листі до протоколу зазначено, що шкоду у зазначеній сумі спричинено діями ОСОБА_2 рибному господарству України.

За положеннями ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Приймаючи до уваги, що за змістом викладеної норми рибне господарство України не є ні громадянином, ні підприємством, ні установою або організацією, суддя не вбачає правових підстав для стягнення з порушника майнової шкоди та вважає необхідним роз`яснити органу, від імені якого складено протокол, що питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної даним адміністративним правопорушенням, може бути вирішене в порядку цивільного судочинства.

Призначаючи ОСОБА_2 стягнення, суд враховує дані про проступок, особу порушника, ступінь його вини, та вважає необхідним покласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкції ст. 85 ч. 4 КУпАП з конфіскацією знаряддя лову та з конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП з порушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 384,20 гривень.

На підставі ст. 85 ч. 4 КУпАП, керуючись ст.ст.33,40,40-1,280,283,284 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: невідомий, винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: невідомий, за ч. 4 ст. 85 КУпАП штраф в дохід держави в розмірі 340 (триста сорок) гривень 00 коп.

Вилучене знаряддя лову, яке знаходиться на зберіганні в Управлінні Державного агентства рибного господарства в м. Києві та Київській області, що за адресою: Київська область, м. Вишгород, дамба Київської ГЕС/приймальний акт вилученого майна № 237 від 15 квітня 2019 року/ - конфіскувати в дохід держави.

Рибу цінних видів: карась у кількості 13 шт., окунь у кількості 11 шт., лящ 3 шт., плоскирка у кількості 1 шт., загальною вагою 13,5 кг., та раки у кількості 4 шт., вагою 0,2 кг, яку відповідно до розписки від 07 квітня 2019 року було передано на відповідальне зберігання ОСОБА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 - конфіскувати в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: невідомий, грошові кошти в розмірі 384 грн. 20 коп. судового збору.

На підставі ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати штрафу протягом 15 днів, з метою примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку її оскарження.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається до Чернігівського апеляційного суду через Козелецький районний суд Чернігівської області.

Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці.

Суддя О.А. Бузунко