1 із 5 Справа № 308/4846/19
Провадження №3/303/1646/19
ПОСТАНОВА

24 липня 2019 року м.Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Маргитич О.І., розглянувши за участю: прокурора Прохорова С.А, та правопорушника ОСОБА_1 , захисника Глаголи В.С., матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної Поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста та мешканки АДРЕСА_1 , завідувача сектору обслуговування платників Мукачівської державної податкової інспекції, громадянки України,

- за частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення , -

УСТАНОВИЛА:

27 червня 2019 року до Мукачівського міськрайоннного суду стосовно ОСОБА_1 надійшов протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за №157 від 26 квітня 2019 року.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 , будучи начальником відділу управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Закарпатській області та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» без поважних причин, несвоєчасно повідомила Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, тобто не повідомила у десятиденний строк з моменту отримання доходу Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно оприлюдненої декларації на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції за 2017 рік, ОСОБА_1 27 грудня 2017 року отримала кредит в ПАТ «VC Bank» розміром 150000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_1 отримала дохід 150000 гривень, що становить 94 прожиткові мінімуми, встановлені на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону.

Статтею 7 Закону України « Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу на 01 січня 2017 року - 1600 гривень.

ОСОБА_1 , будучи суб`єктом декларування, у якого через отримання доходу в розмірі 150000 гривень виникли суттєві зміни в майновому стані, у порушення ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про вказані зміни у період з 28 грудня 2017 року по 06 січня 2018 року.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 07 січня 2018 року, тобто граничний термін до якого необхідно було подати повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані з моменту отримання доходу.

Адміністративним правопорушенням згідно частини 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення визнається, неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому

2 із 5

стані.

Суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та пояснила, що дійсно в грудні 2017 року нею придбано квартиру та отримано кредит для придбання даної квартири в розмірі 150000 гривень. Вважає, що повідомлення про суттєві зміни в майновому стані нею подано своєчасно. Зокрема, цього дня вона на відповідному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції сформувала повідомлення, заповнила всі його розділи і подала його, після чого в її електронному кабінеті висвітилась інформація «повідомлення успішно подано».

Крім того, зазначила, що постановою Мукачівського міськрайонного суду від 25 липня 2018 року провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо неї закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення

Також, вважає, що кредит не можна розцінювати як різновид доходу, тому в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Просила провадження у справі закрити.

Захисник Глагола В.С. в судовому засіданні пояснив, що в діях ОСОБА_1 немає складу адміністративного правопорушення, оскільки вона вчасно вчинила всі дії спрямовані на подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, стосовно придбання квартири. Ніякого умислу на вчинення порушення ОСОБА_1 не мала, а навпаки, намагалася дотриматися вимог антикорупційного законодавства. Вважає, що кредит не можна розцінювати як різновид доходу, тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також, у своїх поясненнях захисник вказує на те, що по аналогічному факту стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за №118 від 04 червня 2018 року за частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення. А саме, що ОСОБА_1 будучи суб`єктом декларування, у якого через придбання квартири, виникли суттєві зміни в майновому стані, у порушення статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про вказані зміни у період з 28 грудня 2017 року по 06 січня 2018 року. Провадження у справі закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку з цим, просив суд провадження у справі закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, відповідно до пункту 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Прокурор Прохоров С.А. у судовому засіданні ствердив, що вважає вину ОСОБА_1 доведеною в повному обсязі, тому вона підлягає відповідальності за частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані докази, слід зазначити наступне.

Суд зобов`язаний, відповідно до вимог статтей 245,251,252,280 Кодексу України про адміністративні правопорушення повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини, встановити, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване вмотивоване рішення.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом

3 із 5

чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Наказом начальника ГУ ДВС у Закарпатській області від 07 листопада 2018 року за №467 ОСОБА_1 призначено на посаду завідувача сектору обслуговування платників Мукачівського управління Головного Управління ДФС у Закарпатській області, звільнивши з займаної посади.

Наданими доказами підтверджується, що ОСОБА_1 відноситься до категорії осіб, які відповідно до статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Відповідно до пункту 2 частини 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Слід зазначити, що пунктом 7 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, які поняття підпадають під категорію «доходи». Так, зокрема до доходів відносяться отримані (нараховані) доходи, у тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового забезпечення), отримані як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійна допомога, пенсія, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Тобто, категорію «доходи» законодавець визначив як види активів, які отримані суб`єктом декларування, що переходять безповоротно в його власність та по своїй правовій природі не підлягають поверненню в майбутньому.

Укладення кредитного договору та в подальшому отримання коштів за ним, свідчить про виникнення фінансових зобов`язань, а не про різновид доходів, так як в майбутньому отримані за кредитним договором кошти повинні бути повернуті в більшому обсязі ніж отримано позичальником з урахуванням процентів.

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції» зазначено, що у декларації зазначаються фінансові зобов`язання, у тому числі отримані кредити, позики, зобов`язання за договорами лізингу, розмір сплачених коштів в рахунок основної суми позики (кредиту) та процентів за позикою (кредиту), зобов`язання за договорами страхування та недержавного пенсійного забезпечення, позичені іншим особам кошти.

Таким чином, зазначеною вище нормою Закону України «Про запобігання корупції» отримані кредити віднесено до фінансових зобов`язань, а кредит не є доходом, як про це йдеться у складеному відносно ОСОБА_1 протоколі.

Окрім цього, згідно із законодавчим визначенням кредит не є доходом зокрема та жодним з видів доходів безпосередньо та спричиняє єдиний наслідок для позичальника повернення коштів позикодавцю, що підтверджується також наявним кредитним договором від 27 грудня 2017 року між ПАТ «VC Bank» та ОСОБА_1 .

У судовому засіданні ОСОБА_1 , ствердила, що уклала кредитний договір з метою придбання квартири і відповідно кошти в сумі 150000 гривень відразу були перераховані у вартість придбаної нею квартири. Повідомлення про суттєві зміни в майновому стані стосовно придбання квартири нею подано своєчасно, незважаючи на це, стосовно неї складно протокол за №118 від 04 червня 2018 року, про вчинення нею адміністративного правопорушення передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також, встановлено, що 25 липня 2018 року Мукачівським міськрайонним судом прийнято рішення стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією (протокол з №118 від 04 червня 2018 року) за частиною 2 статті 172-6 Кодексу

4 із 5

України про адміністративні правопорушення. За результатом розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією провадження у справі закрито за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. Постанова набула законної сили 07 серпня 2018 року.

Слід зазначити, що склад правопорушення за частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь при розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність у діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Також, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення, звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06 жовтня 2010 року (справа № 1-27/2010).

Згідно зі статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак. Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинили адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до положень статтей 10,11 Кодексу України про адміністративні правопорушення - адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Виходячи з вимог статті 62 Конституції України, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише у разі доведення її вини в установленому законом порядку належними та допустимим доказами, що є складовою справедливого правосуддя у розумінні статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод.

Проаналізувавши обставини справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, слід прийти до висновку про відсутність вини в діях ОСОБА_1 щодо інкримінованого їй правопорушення передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно пункту 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

5 із 5

Таким чином, провадження про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 9,22,23, 172-6, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Закрити провадження в справі стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та мешканки АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції через Мукачівський міськрайонний суд.

Суддя О.І.Маргитич