Деражнянський районний суд Хмельницької області
_____________________________________________________________________________
07 червня 2019 року Справа № 673/704/19 Провадження № 3/673/366/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області Дворнін О.С., розглянувши матеріали, які надійшли від Деражнянського ВП Летичівського ВП ГУНП в Хмельницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , не працюючого,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

07.04.2019 року біля 08 год. 30 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці, а саме поблизу будинку №7 по вулиці Завалля в м. Деражня Хмельницької області, зухвало поводився та нецензурно висловлювався на адресу ОСОБА_2 , який проживає за вказаною адресою, а також розбив цеглиною вікно означеного будинку, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Клопотання про відкладення розгляду справи він не заявляв.

При цьому, суд враховує положення ч.2 ст. 277 КУпАП, згідно з якими справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173-2 КУпАП, розглядаються протягом доби.

Крім того, судом у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» враховуються положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, відповідно до якої кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Водночас суд зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані

процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989 року).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції (пункти 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що ОСОБА_1 не заявлено клопотання про відкладення розгляду справи, за наявності доказів, які підтверджують, що про час слухання справи ОСОБА_3 був повідомлений належним чином, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення, яка знайшла своє підтвердження сукупністю зібраних та безпосередньо досліджених судом доказів.

Так, факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ГР №412760 від 07.04.2019 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4

Дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При накладенні адміністративного стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Як вбачається із матеріалів справи, майнову шкоду діями правопорушника заподіяно не було, а підстави для передачі даних матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації чи трудового колективу відсутні.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Таким чином, оцінивши, у відповідності до ст. 252 КУпАП, наявні докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що правопорушник підлягає адміністративній відповідальності, тому до нього слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу, як необхідне та достатнє для його виховання в дусі охорони прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання

правопорушенням, точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Крім того, згідно із ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, тому з правопорушника в дохід держави слід стягнути судовий збір у розмірі 384,20 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 173, 251, 252, 276-280 та 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та правосвідомістю, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави у розмірі 384,20 грн.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до апеляційного суду Хмельницької області протягом десяти днів з дня її винесення через Деражнянський районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області О. С. Дворнін