Справа № 545/1225/19
Провадження № 3/545/374/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" вересня 2019 р. суддя Полтавського районного суду Полтавської області Путря О.Г., розглянувши матеріали, які надійшли з Державної фіскальної служби України Головного управління ДФС у Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої в АДРЕСА_1 працює головним бухгалтером ТОВ « Сигнал » ( с. Розсошенці Полтавського району та області вул АДРЕСА_2 ,10 ), ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , інші дані суду не відомо,

за ст.163-1 ч.1 КУпАП ,-

В С Т А Н О В И В :

При проведенні 25.04.2019 року камеральної перевірки даних , задекларованих у податковій декларації з податку на додану вартість за березень 2019 року ТОВ « Сигнал » встановлено, що ОСОБА_1 , будучи головним бухгалтером підприємства вчинила порушення ведення податкового обліку , а саме занизила податок на додану вартість до сплати в бюджет за березень 2019 року у сумі 11529,46 грн., чим порушила п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України, та вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст.163-1 ч.1 КУпАП, а саме порушення посадовою особою підприємства встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, направивши до суду заяву про розгляд справи без її участі. В раніше надісланих до суду письмових поясненнях вказала, що після отримання ТОВ « Сигнал » акту про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій декларації з податку на додану вартість, у відповідності та в термін визначений ст. 86 ПКУ направлено на адресу ДФС України заперечення та уточнений розрахунок. За даними уточненого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість за березень 2019 року, сума позитивного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного періоду, яке сплачується до державного бюджету залишена без змін. Оскільки не було завищення податкового кредиту та не відбулось заниження ПДВ до сплати в бюджет, то відсутні і штрафні санкції. Даний уточнений розрахунок прийнято контролюючим органом 03.05.2019 року без зауважень. Таким чином вважає , що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, прохає провадження по справі закрити.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП з наступних підстав.

За змістом ч.1 ст.163-1 КУпАП адміністративна відповідальність настає за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

25.04.2019 року Полтавським управлінням ГУ ДФС у Полтавській області проведено камеральну перевірку податкової звітності ТОВ «Сигнал» з податку на додану вартість за березень 2019 року. Камеральною перевіркою встановлено порушення ТОВ «Сигнал» п.198.6 ст.198, п.200.1, п.200.2 ст.200 Податкового кодексу України, що призвело до завищення податкового кредиту в декларації з податку на додану вартість за березень 2019 року у розмірі 11529,46 грн. та заниження ПДВ до сплати в бюджет на 11529,46 грн. Акт перевірки від 24.04.2019 року №19037/16-31-56-12-10/13936536 вручений платнику податків 02.05.2019 року.

На наступний день 03.05.2019 року ТОВ «Сигнал» до контролюючого органу подало уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з самостійним виправленням виявлених помилок за березень 2019 року, яким відкореговано дані на загальну суму ПДВ 11529,46 грн.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України передбачено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (підпункт 75.1.1 статті 75 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Отже, камеральна перевірка є окремим самостійним видом перевірок і не належить ні до планових, ні до позапланових.

Відповідно до пункту 50.1. статті 50 Податкового кодексу України у разі, якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 50.2 статті 50 Податкового кодексу України визначено, що платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом.

Отже, пунктом 50.2 статті 50 Податкового кодексу України встановлено обмеження щодо подачі уточнення показників поданої звітності лише у разі проведення документальної планової або позапланової перевірки.

Тому у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верхового Суду від 13.06.2019 року у справі №820/5299/17.

Таким чином, враховуючи вищевказані правові норми, той факт, що ОСОБА_1 одразу ж на наступний день після отримання від контролюючого органу повідомлення про порушення, його усунула шляхом подачі уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість за березень 2019 року, вважаю , що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Таким чином , відповідно до вимог п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283,284 КУпАП , суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення , згідно вимог п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Полтавський райсуд протягом 10 днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя О.Г. Путря