ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"04" січня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: судді - Божко В.В., за участю прокурора Мацегори В.О., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, захисника ОСОБА_2, розглянувши адміністративний матеріал про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відносно:
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, мешкає та зареєстрована за адресою: м. Харків, Салтівське шосе, 139, кв. 223,
за ч.2 ст.172-6 КУпАП, -
Згідно до протоколу № 584 від 19.12.2018 р. складеного начальником сектору протидії корупції УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_3, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді завідувача оформлення документів Київського районного відділу у м. Харкові ГУ ДМС України в Харківській області є субєктом на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) субєктом декларування, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, не своєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання подарунка (квартири №222 по в будинку №139 по Салтівському шосе в м. Харкові) згідно відомостям з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та зазначеному реєстрі договору дарування № 2245 від 26.12.2017 року вартістю 150000 грн.
Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, як несвоєчасне повідомлення особою, уповноваженою на виконання функцій держави змін у майновому стані.
Прокурор Мацегора В.О. обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, підтримав. Просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.
ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнала. Зазначила, що у грудні 2017 р. за складних сімейних обставин, викликаних хворобою її матері, остання вирішила подарувати їй квартиру, у звязку з чим в її майновому стані відбулися суттєві зміни. Але електронне повідомлення про суттєві зміни у її майновому стані було подано не в установлений Законом строк. Але цей строк нею був пропущений неумисно, а через складні сімейні обставини, які суттєво вплинули на її психологічний та емоційний стан, оскільки вона постійно перебувала поряд з хворою матірю. Письмові заперечення долучені до матеріалів справи.
Захисник ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_2 просив закрити провадження по справі у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.
Суд, дослідивши адміністративний матеріал, вислухавши думку прокурора, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, захисника, доходить наступного:
Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно вимог ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП України при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин справи, зокрема підлягають з'ясуванню питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Водночас рішення приймається на підставі доказів, долучених у суді й оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.
Як вбачається з матеріалів справи, з 29.03.2013 р. ОСОБА_1 призначена на посаду завідуючого сектору з централізованого оформлення документів № 4 Київського відділу у м. Харкові Головного управління ДМС України у Харківській області.
ОСОБА_1, згідно п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону №1700-VII, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, та, згідно ст.ст. 1, 45, ч.2 ст. 52 цього ж Закону субєктом декларування, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, не своєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання подарунка (квартири №222 по в будинку №139 по Салтівському шосе в м. Харкові) згідно відомостям з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та зазначеному реєстрі договору дарування № 2245 від 26.12.2017 року вартістю 150000 грн.
Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.
Рішенням НАЗК від 02.02.2018 № 118, розяснення щодо застосування окремих положень Закону №1700-VII доповнені запитанням №64-4, стосовним заходів фінансового контролю. Так, … субєкт декларування повинен подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у разі придбання ним транспортного засобу за межами України, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року протягом 10 днів з моменту набуття права власності за договором.

Вищевказані розяснення надані вже після набуття 26.12.2017р. ОСОБА_1 права власності та після спливу вказаного у протоколі 10-денного строку для повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, спосіб дій у відповідності до закону, особа, відносно якої складений протокол не була обізнана.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 14.10.2010р. у справі «Щокін порти України» визначив концепцію якості закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбаченим у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості та точності , які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону».

При тому субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо допускала настання цих наслідків.

Діяння, передбачені ч.2 ст. 172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно врахувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

З урахуванням положень ст. 1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети, а тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Аналізуючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що уповноваженими особами УЗЕ в Харківській області доказів на підтвердження того факту, що ОСОБА_1 діяла умисно та усвідомлювала протиправний характер своїх дій, не надано.

Не здобуті такі докази і під час судового розгляду зазначеної справи.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч.1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах та в порядку, встановлених Законом.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Докази, які б підтверджували наявність в діях особи умислу на порушення вимог фінансового контролю, матеріали справи не містять. Крім цього, відсутні й відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності в діях особи складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, в діях ОСОБА_1 відсутня субєктивна сторона, а відповідно і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю у звязку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 172-6 ч. 2, 247, 283, 284, 294 КУпАП, суд -

ухвалив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження.

Суддя В.В. Божко