Справа № 264/7630/19
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.12.2019 р. м. Маріуполь

Суддя Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області Матвєєва Юлія Олександрівна, розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не працює, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 за ст.ст.173,185 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

27 листопада 2019 року приблизно о 14.20 год. ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці за адресою: АДРЕСА_2 . АДРЕСА_3 , пр..Металургів,193 (Виконком Маріупольської міської ради), висловлювалась нецензурною лайкою на адресу громадян та чіплялась до них, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

У той же час, ОСОБА_1 на багаторазові зауваження працівників поліції припинити протиправні дії не реагувала, отже не виконала законних вимог працівників поліції.

В судовому засіданні правопорушниця не визнала провину в скоєному правопорушенні. Зазначила, що конфлікт в черзі дійсно виник, однак нецензурною лайкою вона не виражалася та непокору працівникам поліції не висловлювала, однак до неї безпідставно застосували фізичну силу та доставили до райвідділку.

Відповідно до ч.2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Таким чином, суд вважає необхідним об`єднати матеріли про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 в одне провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини ,що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстава для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.245 КУпАП основним завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст.251 КУпАП).

Диспозиція ст. 173 КУпАП містить чітко сформульований склад правопорушення, а саме дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, непристойні висловлювання, тощо. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю.

У свою чергу, стаття 185 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 30 Закону України «Про Національну поліцію» (далі Закон), поліція для виконання покладених на неї завдань вживає заходів реагування на правопорушення, визначені Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним процесуальним кодексом України, на підставі та в порядку, визначених законом. Поліція для охорони прав і свобод людини, запобігання загрозам публічній безпеці і порядку або припинення їх порушення також застосовує в межах своєї компетенції поліцейські превентивні заходи та заходи примусу, визначені цим Законом.

Так, об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Однією з форм дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" від 22.09.2005 р. N 2899-1У).

Так, судом досліджено наданий відеозапис, відповідно до якого не зафіксовано нецензурної лайки з боку ОСОБА_1

Конфлікт виник між громадянами, що перебували в черзі до Виконкому Маріупольської міської ради та безпосередньо з приводу черговості громадян. Діями ОСОБА_1 не було порушено роботи державної установи.

Також, суд зазначає, що з відеозапису не вбачається, що ОСОБА_1 чинить опір працівникам поліції, натомість зафіксовано, що працівник поліції раптово схопив ОСОБА_1 та повів до виходу з будівлі, та в подальшому до патрульного автомобіля.

З викладеного вище слідує, що письмові докази, надані Управлінням патрульної поліції в Донецькій області не можуть бути визнані належними доказами факту вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства та злісної непокори законним вимогам працівників поліції, оскільки не надано достатніх доказів правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності провини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності підлягає закриттю, оскільки в її діях, зазначених у протоколах про адміністративне правопорушення, відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247 п.1, 283, 284 п.3 КУпАП,суддя

П О С Т А Н О В И В:

Об`єднати в одне провадження справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП України (264/7631/19, 3/264/3441/2019) та справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.185 КУпАП України (264/7630/19, 3/264/3440/2019), присвоїти номер провадження № 3/264/3440/2019 (№ 264/7630/19).

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. ст.173, 185 КУпАП України закрити через відсутність складу адміністративного правопорушення.

На постанову суду може бути подано апеляцію в Донецький апеляційний суд протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя: Ю. О. Матвєєва