ПОСТАНОВА

Справа № 947/28003/19

Провадження № 3/947/7596/19

18.12.2019 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м.Одеси Борщов І.О., розглянувши у приміщені суду справу про адміністративне правопорушення за протоколом серія АПР18 №198496 від 08.11.2019, складений ДОП СП Київського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області лейтенантом поліції Капон В.О. щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, офіційно не працевлаштована, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбачене ст.173 КпАП України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 08.11.2019 близько 12.00 год., знаходячись біля буд.2 в м.Одеса, вул.Ак.Вільямса, висловлювалася нецензурною лайкою на адресу громадян.

ОСОБА_1 до суду не з`явилася, про час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, клопотань не надала.

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року, в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Тому, з огляду на вищевикладене, оскільки ОСОБА_1 не прибула до суду, хоча була сповіщена належним чином про час та місце проведення судового засідання, від отримання повістки утримався, сама до суду не прибула та не цікавилася провадженням щодо неї, дійшов висновку про зловживання ОСОБА_1 правами з метою затягування строків розгляду справи або уникнення відповідальності. Подальше листування за таких умов буде явно не виправданим витрачання коштів державного бюджету. Виходячи з викладеного ОСОБА_1 вважається такою, що сповіщена належним чином про судове засідання і справу розглянуто без її участі.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не оспорює.

Винність ОСОБА_1 підтверджується сукупністю доказів, що є у справі: протоколом про адміністративне правопорушення, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , рапортом тощо.

Оскільки ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою в громадському місці та вчиняла інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, то вона визнається винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.221, 283, 284 КпАП України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, на підставі якої піддати її штрафові в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 51 (П`ятдесят одна) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 384 (Триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Роз`яснити ОСОБА_2 положення ст.308 КпАП України, згідно якої у разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений ст.307 КпАП України, а саме не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення правопорушнику постанови про накладення штрафу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби. Після чого в порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції протягом десяти діб з моменту її винесення.

Суддя Борщов І. О.