Дата документу 09.08.2019
Справа № 334/5221/19
Провадження № 3/334/1260/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2019 року м. Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Гнатюк Олександр Миколайович, розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з Управління захисту економіки в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка працює старшим оперуповноваженим з ОВС ГУ ДФС у Запорізькій області, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), -

ВСТАНОВИВ :

Згідно протоколу № 381 від 12 липня 2019 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, 08.04.2010 року ОСОБА_1 , склала присягу співробітника податкової міліції України. Наказом Офісу великих платників податків ДФС України від 28.09.2017 1113-О «По особовому складу податкової міліції», капітана податкової міліції ОСОБА_1 , призначено на посаду старшого інспектора з особливих доручень штабу міжрегіонального оперативного управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби.

Відповідно до примітки до ст. 172-6 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Статтею 45 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що до осіб, які зобов`язані подавати декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, визначені ч. 1 та ч. 2 цієї статті, відносяться особи, зазначені у п. 1, п.п. «а» і «в» п. 2, п. 5 ч. 1 ст. З цього Закону.

Відповідно до п.п. «д» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» суб`єкти, на яких поширюється дія цього Закону є особи рядового і начальницького складу податкової міліції.

Відповідно, до положення про порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. № 629, встановлено, що особам рядового і начальницького складу присвоюються спеціальні звання. Начальницький склад поділяється на молодший, середній, старший і вищий. До середнього начальницького складу - молодший лейтенант служби цивільного захисту, лейтенант служби цивільного захисту, старший лейтенант служби цивільного захисту, капітан служби цивільного захисту.

Таким чином, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду старшого інспектора з особливих доручень штабу міжрегіонального оперативного управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби є особою середньо начальницького складу податкової міліції, та відповідно до п. 1 примітки до ст. 172-6 КУпАП та п.п. «д» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, передбачені ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до п. 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10.06.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через - власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Указаним рішенням Національного агентства також затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається). Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Встановлено, що 15.12.2017 року ОСОБА_1 , на підставі договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 , набула право власності на об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 64,17 кв. м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», прожитковий мінімум з 1 грудня 2017 року, установлений на рівні 1700 грн. на одну особу (у розрахунку на місяць).

Проте, згідно публічної частини Єдиного державного реєстру осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, в декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, ОСОБА_1 , в розділі III - Об`єкти нерухомості зазначає право власності на нерухоме майно у вигляді квартири загальною площею 64,17 кв. м., дата набуття права 15.12.2017 року, вартістю 790743 грн., вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.12.2017 року, подане 28.03.2018 року, що є порушенням десятиденного строку подання повідомлення, тобто порушенням ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за що встановлена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні прокурор підтримав обставини, викладені у протоколі, та просив суд визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні захисник Цвіркунової О ОСОБА_2 адвокат Дерев`янко І.О. заперечувала проти складеного протоколу, вважає, що Управління захисту економіки в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділені правом, перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування, оскільки такими повноваженнями наділені виключно працівники НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Зазначає, що інформацією про правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 , спеціально уповноважені органи у сфері протидії корупції володіли ще до 23.04.2019 року, оскільки в цей день вже було сформовано запит УЗЕ в Запорізькій області ДЗЕ Національної поліції України до ГУ ДФС в Запорізькій області про надання інформації щодо ОСОБА_1

Тому, у даному випадку днем закінчення передбаченого ч.3 ст. 38 КУпАП строку накладення адміністративного стягнення слід вважати 23.07.20-19 року.

З урахуванням викладеного, захисник просив, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог КУпАП, одним із завдань провадження у адміністративних справах цієї категорії є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст. 247 і 280 КУпАП, звертаючи особливу увагу на з`ясування таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого КУпАП; чи є особа винною у його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст.38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

Суди мають також з`ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв`язку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Судом встановлено, що 08.04.2010 року ОСОБА_1 , склала присягу співробітника податкової міліції України. Наказом Офісу великих платників податків ДФС України від 28.09.2017 1113-О «По особовому складу податкової міліції», капітана податкової міліції ОСОБА_1 , призначено на посаду старшого інспектора з особливих доручень штабу міжрегіонального оперативного управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, а тому, відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» є особою, уповноваженою на виконання функцій держави та суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

15.12.2017 року ОСОБА_1 , на підставі договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 , набула право власності на об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 64,17 кв. м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю 790743 грн., що станом на момент державної реєстрації перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного періоду.

За даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування (гіперпосилання на Реєстр https//public.nazk.gov.ua), станом на день складання протоколу, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування ОСОБА_1 про набуття права на нерухоме майно не подано, що є порушенням вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» відповідальність за яке встановлена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП

Суд вважає непереконливими доводи захисника адвоката Дерев`янко І.О. про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. Закон України «Про запобігання корупції» опубліковувався у офіційних виданнях. Крім того, відповідно до п.9 ч.1 ст.8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобов`язаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції. Отже, ОСОБА_1 повинна була знати всі вимоги закону, який був доведений до її відома та не допускати правопорушень.

Стосовно посилання захисника на те, що протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 складений не уповноваженою особою, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» Національну поліцію віднесено до спеціальних уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Відповідно до розділу I Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого Наказом Голови Національної поліції № 81 від 07.11.2015 року, Департамент захисту економіки Національної поліції України є міжрегіональним територіальним органом у складі кримінальної поліції Національної поліції України.

Згідно з ч.1, 3 розділу II Положення, основними завданнями Департаменту є участь у формуванні та забезпеченні реалізації державної політики у сфері боротьби із злочинністю, захисту економіки та об`єктів права власності; боротьба з корупцією й хабарництвом у сферах, які мають стратегічне значення для економіки держави, та серед посадових осіб органів державної влади і самоврядування; протидія корупційним правопорушенням і правопорушенням, пов`язаним з корупцією.

Відповідно до п.3 ч.2 розділу II Положення, працівники Департаменту мають право складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення акнтикоруп3ційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Згідно з положенням п.1 ч.1 ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218-221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції), зокрема за ст. 172-6 КУпАП.

З системного аналізу вказаних положень Закону України «Про запобігання корупції», положень КУпАП, а також Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України слідує, що посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відповідно до ст.. 1 Закону України «Про запобігання корупції», як спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції, згідног з п.1 ч.1 ст.255 КУпАП уповноважені на підставі отриманих матеріалів складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів в установленому законодавством порядку.

Крім того, суд не приймає до уваги посилання захисника про те, що ОСОБА_1 за станом свого здоров`я, як фізичного так і психологічного мала пригнічений стан та не мала можливості вчасно повідомити про зміни в майновому стані, оскільки діагноз : правобічна трубна вагітність порушення за типом трудного аборту, спайковий процес органів черевної порожнини був встановлений у січні 2018 року.

На лікуванні ОСОБА_1 перебувала у період з 28.02.2018 року по 06.03.2018 року в гінекологічному відділенні КУ «Обласний медичний центр репродукції людини» Запорізької міської ради.

Втім, кінцевою датою подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, без порушення ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у даному випадку є 25.12.2017 року, включно.

З публічної частини Єдиного державного реєстру осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, в декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, ОСОБА_1 , в розділі III - Об`єкти нерухомості зазначає право власності на нерухоме майно у вигляді квартири загальною площею 64,17 кв. м., дата набуття права 15.12.2017 року, вартістю 790743 грн., вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.12.2017 року, подане 28.03.2018 року, що є порушенням десятиденного строку подання повідомлення, тобто порушенням ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції».

Разом з цим, відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Згідно з роз`ясненням Вищого спеціалізованого суду України № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язанні з корупцією», судам слід мати на увазі, що адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч.3 ст.38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення. Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень Законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення складений 12.07.2019 року, у якому зазначено, що днем виявлення правопорушення є 12.06.2019 року, оскільки саме в цей день посадовою особою органу Національної поліції надається оцінка зібраним доказам у їх сукупності.

Таке твердження, суд оцінює критично. При цьому суд зауважує, що діючим законодавством чітко не визначено, що слід вважати днем виявлення правопорушення.

У цьому аспекті суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка є частиною національного законодавства і джерелом права. Зокрема, рішення ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України», яким визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Отже, датою вчинення правопорушення є 25.12.2017 року, тобто дата порушення десятиденного строку визначеного ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до листа УЗЕ в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України № 2797/39/107/02-2019 від 23.04.2019 року скерованого на адресу ГУ ДФС України в Запорізькій області, станом на 23.04.2019 року Управлінню вже було відомо про факт не повідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни в майновому стані.

Відтак, на час розгляду справи 3-місячний строк, передбачений ч. 3 ст. 38 КУпАП, з дня виявлення правопорушення, на час вирішення справи минув.

У відповідності до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП. За таких обставин провадження по даній справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю в зв`язку з тим, що закінчились строки накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст. 38, ч. 2 ст. 172-6, п. 7 ст. 247 , ст.ст. 221, 279-280, 283-285 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків, передбачених ст. 38 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Суддя О.М.Гнатюк