Справа № 755/8144/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" вересня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Курило А.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління патрульної поліції в м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця: см. Києва, громадянина України, працюючого: КП «Київтеплоенерго», інженером ІІ категорії, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 ,08 травня 2019 року, приблизно о 10 годині 30 хвилин, знаходячись біля будинку АДРЕСА_2, у громадському місці, кричав та виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 та ОСОБА_15 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та пояснив, що за адресою: АДРЕСА_2 , ведуться будівельні роботи, він вимагав від робітників припинити свої дії внаслідок чого у них виник конфлікт під час якого він застосував газовий балончик, для самозахисту, та викликав працівників поліції, які пізніше склали відносно нього протокол про адміністративне правопорушення, хоча він громадський порядок не порушував. Крім того, пояснив, що нецензурною лайкою він не висловлювався.

Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснила, що вона є мамою ОСОБА_1 , 08.05.2019 року, приблизно об 11 годині 00 хвилин, їй зателефонували та повідомили, що сина затримали працівники поліції, коли вона приїхала на місце події, то у її присутності ОСОБА_1 не висловлювався нецензурною лайкою у бік громадян.

Свідок ОСОБА_16 у судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_1 , 08.05.2019 року, громадський порядок не порушував, вів себе спокійно, не кричав.

Також, за клопотанням ОСОБА_1 , були досліджені пояснення свідка ОСОБА_13 , з яких вбачається, що 08.05.2019 року, приблизно о 10 годині 30 хвилин, його сусід ОСОБА_1 запропонував вийти йому на вулицю та стати свідком незаконного будівництва за адресою: АДРЕСА_2 . Після того, як він вийшов, то побачив робітників, які штовхали ОСОБА_1 , погрожували йому, а працівники поліції, які приїхали за викликом, допустили бездіяльність та не стали на захист прав громадян. Також указав, що ОСОБА_1 у його присутності не висловлювався нецензурною лайкою.

Свідок ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснив, що за адресою: АДРЕСА_2, він разом з колегами виконують будівельні роботи на які, власник приміщення має усі дозвільні документи. 08.05.2019 року, коли вони здійснювали облаштування вхідної групи до них підійшов ОСОБА_1 , почав обурюватися щодо будівельних робіт, виривати з рук обладнання та матеріали, нецензурно лаятися. Безперервно викликав працівників поліції та звертався на гарячу лінію. Крім того, бризнув газовим балончиком в обличчя ОСОБА_15

Інспектор патрульної поліції ОСОБА_17, допитаний у якості свідка у судовому засіданні пояснив, що 08.05.2019 року, він разом зі своїм напарником ОСОБА_18 перебували на чергуванні, о 10 годині 30 хвилин отримавши виклик, що за адресою: АДРЕСА_2, ведуться незаконні будівельні роботи, вони приїхали на місце події, та відразу перевірили у працівників, які здійснювали будівельні роботи, документи. Упевнившись, що всі дозволи на проведення указаних робіт є у наявності, вони пішли у бік службового автомобіля та у цей час до них підбігли будівельники та повідомили, що ОСОБА_1 застосував до них газовий балончик при цьому висловлювався нецензурною лайкою, тому вони повернулися на місце події та склали протокол про вчинення дрібного хуліганства.

Крім того, у судовому засіданні були досліджені письмові пояснення свідка ОСОБА_15 , з яких убачається, що він разом з іншими працівниками здійснював будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2, 08.05.2019 року, до них підійшов ОСОБА_1 , почав обурюватися з приводу ведених робіт, виривати з рук обладнання та матеріали, нецензурно лаятися, а після приїзду працівників поліції, ОСОБА_1 йому у обличчя приснув газовим балончиком, тому ОСОБА_1 було затримано за вказані дії.

Суд, вислухавши пояснення осіб, які брали участь у розгляді справи, дослідивши матеріали адміністративної справи, а саме: протоколи про адміністративне правопорушення та адміністративне затримання, пояснення, переглянувши DVD-диск, приходить до наступного.

Статтею 7 КпАП України передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом /ст.245 КпАП України/.

Статтею 173 КпАП України, передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство - є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю.

Згідно ст.23 КпАП України, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Зокрема, згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Під час розгляду справи суд враховує практику Європейського Суду з прав людини (пункт 137 Рішення від 09 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Others v. the United Kingdom), п. 51, Reports 1996-IV).

Приписи статті 247 КпАП України є імперативними і чітко вказують, що суд повинен лише закрити провадження і не вирішувати при цьому жодних інших питань.

Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Крім того, в узагальненому науково-консультативному висновку Вищого адміністративного Суду України зазначалось, що під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КпАП України, вина особи не встановлюється.

Відповідно до ч.2 ст.38 КпАП України, адміністративне стягнення може буди накладене не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніше як через три місяці з дня його виявлення.

Пункт 7 ч.1 ст.247 КпАП України передбачає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, подія була вчинена 08.05.2019 року, тобто на день ухвалення постанови минуло три місяці.

Керуючись ст. ст. 38, 247 ч.1 п.7, 252, 283-285, 289, 291, 294 КпАП України, суд, -

у х в а л и в:

Провадження в справі, відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КпАП України, закрити, у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: