Провадження № 3/537/910/2019
Справа № 537/3360/19
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.08.2019 року м. Кременчук

Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Мурашова Наталя Валентинівна, за участі секретаря Мєняйлова О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Батальйону патрульної поліції в м. Кременчук Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Садки Кременчуцького району Полтавської області, громадянина України, який не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП №317013, складеним 26.07.2019 року поліцейським роти №4 Батальйону патрульної поліції в місті Кременчук УПП в Полтавській області ДПП сержантом поліції Яценко С.В., 26.07.2019 року о 23 год. 10 хв. в м. Кременчуці по вул. Республіканській, буд.101а, біля закладу «Альянс» ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме нецензурно лаявся, образливо чіплявся до громадян, чим вчинив дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. ОСОБА_1 подав письмову заяву, в якій зазначив, що вину не визнає, просив провести судове засідання без його участі.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд встановив наступне.

В ст.173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та відповідно до вимог ст. 279 КУпАП дослідити докази, якими згідно ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Відповідно до ст.256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Незважаючи на те, що об`єктом дрібного хуліганства є відносини громадського порядку, суспільної моралі та людської гідності, зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №317013 від 26.07.2019 року вбачається, що відсутні потерпілі та свідки, які б підтвердили, що ОСОБА_1 нецензурно лаявся, образливо чіплявся до громадян, чим вчинив дії, які порушують громадський порядок та спокій громадян.

З об`єктивної сторони дрібне хуліганство передбачає нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Нецензурна лайка - це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить ОСОБА_2 , грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Образливе чіпляння до громадян - це нав`язлива розмова або інша дія, спрямована на навмисне приниження честі та гідності оточуючих. Таку поведінку громадян слід відрізняти від більш мирного настирливого докучання, яке є ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 178 КУпАП (Поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль). Образливе чіпляння характеризується зухвалими, нав`язливими діями хулігана, який завдає моральної чи фізичної шкоди іншій особі, незважаючи на протидію потерпілого. Хулігану властива злісність протиправних проявів, їх багаторазова повторюваність. Така поведінка є несумісною з моральними засадами потерпілого, якого подібні дії ображають і принижують. Йдеться про хапання за одяг, насильницьке тримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині тощо.

Фактично в протоколі про адміністративне правопорушення, за яким ОСОБА_1 притягається до відповідальності за вчинення дрібного хуліганства, працівник поліції обмежився наведенням у фабулі обвинувачення лише змісту диспозиції 173 КУпАП. При цьому в порушення ст.256 КУпАП, не конкретизовано спосіб вчинення правопорушення та його суть, не зазначено потерпілих осіб, до кого нібито образливо чіплявся і з ким нецензурно лаявся ОСОБА_1 , чий спокій було порушено. Не зазначено, в якій саме спосіб ОСОБА_1 порушив громадський порядок, за відсутності потерпілих та свідків події.

З огляду на наведене, суд вважає, що зміст протоколу не містить об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП

В протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено умисел ОСОБА_1 посягнути своїми неправомірними діями саме на громадський порядок, суспільну мораль та людську гідність у громадському місці.

Разом з тим з матеріалів справи вбачається, що 26.07.2019 року ОСОБА_1 , будучи підданий адміністративному затриманню, від надання пояснень відмовився. Проте його представник адвокат Костуренко Є.М. звертався до працівників поліції із запереченнями на протокол серії ГП №317013 від 26.07.2019 року, в яких зазначив, що ОСОБА_1 не згоден із складеним відносно нього протоколом про адміністративне правопорушення та пояснив, що ОСОБА_1 викликав поліцію сам в зв`язку з неадекватною поведінкою незнайомого чоловіка, який перебував в нетверезому стані. Але даний чоловік не був допитаний, а ОСОБА_1 працівники поліції поклали на землю, вдягли кайдани, привезли до відділення поліції та склали протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП. Вважає, що дії поліцейського ОСОБА_3 при його затриманні були незаконними та порушили його права. (а.с. 4).

Такі твердження ОСОБА_1 в обґрунтування своєї невинуватості працівниками поліції були проігноровані. Особа, на яку вказував ОСОБА_1 , як на учасника-ініціатора конфлікту, не була встановлена та допитана.

З огляду на наведене, суд вважає, що зміст протоколу не містить суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП

Згідно п.15 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 року № 1376, до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Однак достатніх доказів, на підтвердження обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП №317013, матеріали справи не містять.

В обґрунтування вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суду подано лише протокол про адміністративне правопорушення, рапорт та протокол про адміністративне затримання АЗ №127504, складені працівниками поліції. Не надано відео з бодікамери поліцейських, як доказ до протоколу про адміністративне правопорушення. Відсутні докази вини ОСОБА_1 з інших незалежних джерел.

Вина особи у вчиненні правопорушення не може ґрунтуватися лише на документах, складених працівниками поліції.

З огляду на викладене суд вважає, що в матеріалах справи відсутні належні, допустимі та достатні докази з незалежних джерел на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до положень ст. 62 Конституції України, всі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачиться на її користь.

Відповідно до ч.2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого притягнуто до адміністративної відповідальності у вчинені кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу осіб, що притягуються до відповідальності, які є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

У справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

А згідно рішення у справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

В межах розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд не має права в порушення принципу змагальності та диспозитивності, принципу рівності сторін, перебирати на себе функції обвинувачення, та виправити цей недолік протоколу.

Таким чином суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події, складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі щодо ОСОБА_1 , на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу правопорушення.

ОСОБА_4 практика ЄСПЛ свідчить про наявність трьох критеріїв, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи, а саме: чи є втручання законним; чи має воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (притягнення особи до адміністративної відповідальності) пропорційним визначеним цілям.

У зв`язку з неявкою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в судове засідання, виходячи з наведених ЄСПЛ критеріїв, суд вважає, що розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 без його участі, внаслідок якого провадження закрито з реабілітуючих підстав за відсутністю складу адміністративного правопорушення, - є пропорційним визначеним цілям Кодексу про адміністративні правопорушення, не порушує його права.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду через Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області протягом 10 діб з моменту винесення.

Суддя Крюківського районного суду

м. Кременчука Полтавської області Мурашова Наталя Валентинівна