ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/6753/19 Номер провадження 33/814/879/19Головуючий у 1-й інстанції Троцька А. І. Доповідач ап. інст. Маліченко В. В.
ПОСТАНОВА ПО СПРАВІ ПРО АДМІНПРАВОПОРУШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2019 року м. Полтава

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду Маліченко В.В., з участю: секретаря судового засідання Пархоменко Ю.І., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , прокурора Цьоньо О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Октябрського районного суду м. Полтава від 06 серпня 2019 року,

В С Т А Н О В И В :

Постановою судді Октябрського районного суду м. Полтава від 06 серпня 2019 року провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новоріхівка, Лубенського р-ну, українця, гр. України, прокурор відділу приймання, опрацювання та аналізу оперативної інформації управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Полтавської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

закрито у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №276 від 24.07.2019 року, ОСОБА_1 , будучи прокурором відділу приймання, опрацювання та аналізу оперативної інформації управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Полтавської області, відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч.2 ст. 52 вказаного Закону, Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3 (зі змінами), встановлений Законом десятиденний строк з моменту отримання доходу (не пізніше 06.05.2018), не подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєві зміни в майновому стані щодо отримання 27.04.2018 одноразового доходу від одного джерела у вигляді заробітної плати за період з 13.04.2018 по 26.04.2018 в розмірі 96 813 грн., чим умисно вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову скасувати та ухвалити нову, якою закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Свої вимоги мотивує тим, що існує невизначеність у застосуванні ч.2 ст.172-6 КУпАП, оскільки в п.2.1 Форми повідомлення про суттєві зміни майнового стану суб`єкта декларування, затвердженої рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №3 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №961/29091 є роз`яснення, що про дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий) не повідомляється. А ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язує суб`єкта декларування повідомляти лише про отримані ним доходи.

Зазначає, що в квітні 2018 року бухгалтерією прокуратури Полтавської області йому було нараховано заробітну плату у загальній сумі 96 813 грн., із яких фактично на картку було перераховано 76 361 грн. 28 коп., що не перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів громадян, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року. Після виходу з відпустки він звернувся до відділу фінансування та бухгалтерського обліку Прокуратури Полтавської області із запитом про отримання довідки про заробітну плату, із відповіді якої йому стало відомо 12.06.2018, що йому нараховано матеріальну допомогу разом із заробітною платою, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів громадян, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року (88 000 грн.), а саме 100 000 грн. В той же день ним було подано повідомлення до НАЗК про суттєві зміни в матеріальному становищі.

Також зазначає, що склад правопорушення за ч.2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, і обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, зобов`язаний довести суду наявність у діях особи умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Заслухавши пояснення апелянта, який просив задовольнити апеляційну скаргу та скасувати постанову суду і закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, прокурора, який просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги та залишити постанову суду без змін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважаю, що вона підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі по адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, тощо.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Однак дані вимоги закону судом при розгляді справи щодо ОСОБА_1 виконані не в повному обсязі.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, ОСОБА_1 , згідно наказу №431к від 22.11.2016 переведено на посаду прокурора відділу приймання, опрацювання та аналізу оперативної інформації управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Полтавської області та визначено оклад згідно штатного розпису.

Згідно листа Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя, Національного агентства з питань запобігання корупції 17.04.2019 року виявлено неподання працівниками органів прокуратури Полтавської області, зокрема, ОСОБА_1 , повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, у зв`язку із отриманням доходів по місцю здійснення трудової діяльності на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

Відповідно до довідки виданої Прокуратурою Полтавської області за квітень 2018 року та листа в.о. прокурора Полтавської області О. Легенковського № 11-1652 вих18 від 25.07.2019, ОСОБА_1 з нарахованої заробітної плати в розмірі 93 813 грн. 00 коп., 27.04.2018 фактично було виплачено за виключенням податків - 76 361 грн. 28 коп., та 10500 грн. - 13.04.2018. тобто утримано з податків 6 951 грн. 72 коп.

Таким чином, факт отримання ОСОБА_1 за квітень 2018 року доходу в розмірі 86 861, 28 грн, що менше на 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року, об`єктивно підтверджується вказаною інформацією.

Відповідно до ч. 2,3 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції закону від 13 липня 2017 року N 2136-VIII), встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані, визначаються Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №961/29091, відповідно до якої під суттєвою зміною у майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 01 січня, у якому подається повідомлення.

Якщо вартість майна перевищує 50 прожиткових мінімумів, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб`єкт декларування подає відповідно до Закону України "Про запобігання корупції".

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 1 статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень ст. 9 КупАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов`язковим елементом об`єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

В суді встановлено, що ОСОБА_1 подано декларацію про суттєві зміни в майновому стані 12.06.2018, в якій у розділі 2 «Доходи в т.ч. подарунки» зазначена заробітна плата отримана за основним місцем роботи, в сумі 95 452 грн., яка за твердженням апелянта нарахована йому разом з матеріальною допомогою.

Прокурором в судовому засіданні в суді першої інстанції не спростовано, що отримана сума заробітної плати та матеріальної допомоги відображені апелянтом у поданій декларації.

Більше того, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 з початку травня по 11.06.2018 перебував у щорічній відпустці та не отримував відомості про нараховану йому заробітну плату. Також вбачається, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 було своєчасно надано виписку по нарахованій йому заробітній платі.

При дослідженні матеріалів справи в судовому засіданні апеляційної інстанції встановлено, що а ні у протоколі про адміністративне правопорушення, а ні прокурором у судовому засіданні не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб`єктивної сторони даного правопорушення. Тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета інкримінованого йому правопорушення, а також час та місце його вчинення.

Згідно положень ст. 1 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції», корупційним правопорушенням є тільки умисне діяння, а відтак, за діяння, передбачені ст. 172-6 КУпАП, вчинені через необережність, відповідальність особи за цією статтею настати не може.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяв умисно, усвідомлював протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1ст. 247 КУпАП.

В силу п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 6 ч. 7 ст. 126 Конституції України, ст.ст. 7, 9, 10, 11, 247, 283-285, 287 КУпАП України, ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції»,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Октябрського районного суду м. Полтави від 06 серпня 2019 року скасувати.

Постановити нову постанову, якою провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Маліченко