П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2019 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Доля В.А., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 , ПП, за ст. 173 КУпАП -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 321572 від 01.11.2019, ОСОБА_1 , 15.10.2019 біля 00 год. 10 хв., в м. Рівне на вул. Київська, 69, поблизу супермаркету «Сільпо», виражався нецензурною лайкою, образливо чіплявся до громадян та намагався вчинити бійку.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, відповідно до норм КУпАП доказуванню по даній категорії справ підлягають факт наявності нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Постановою судді Рівненського міського суду від 13 листопада 2019 року протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 321572 від 01.11.2019 щодо ОСОБА_1 за 173 КУпАП, було повернуто Рівненському ВП ГУНП в Рівненській області для належного оформлення. Оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 321572 від 01.11.2019 року, в порушення ст. 256 КУпАП не зазначено свідків події, а також відсутній підпис понятих. Крім того відсутній підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, або у разі відмови запис про це, та не роз`яснено його права та обов`язки передбачені ст. 268 КУпАП.

28 листопада 2019 року, справа повернута Рівненському міському суду.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Наведені вимоги закону при оформленні протоколу про адміністративне правопорушення виконані не були. Протокол про адміністративне правопорушення на місці вчинення адміністративного правопорушення не складався (15.10.2019), а був складений (01.11.2019) у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, чим позбавлено роз`яснити права і обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП, і відповідно такі права і обов`язки особи обмежено. Крім того, даний протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 не містить пояснень та підпису останнього. Також, в протоколі відсутні дані про понятих, в присутності яких особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, відмовилася від пояснення та підпису.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин вважаю недоведеним факт нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а тому приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, що має наслідком закриття провадження по даній справі.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Згідно ст. 6 Конвенції, справедливий судовий розгляд забезпечується через певні права обвинуваченого на: a) бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього; b) мати достатньо часу й можливостей для підготовки свого захисту; c) захищати себе особисто чи використовувати правову допомогу захисника на свій розсуд або, за браком достатніх коштів для оплати послуг захисника, користуватися послугами призначеного йому захисника безоплатно, якщо цього вимагають інтереси правосуддя; d) допитувати свідків обвинувачення або мати право на те, щоб їх допитали, а також вимагати виклику і допиту свідків з його сторони на тих же умовах, що й свідків обвинувачення; e) отримувати безкоштовну допомогу перекладача, якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не говорить цією мовою.

Критерії недопустимості доказів ЄСПЛ віддає на розсуд національному законодавцеві, утримуючись від пред`явлення конкретних вимог.

Аналізуючи практику ЄСПЛ, можна зробити висновок, що при вирішенні питання про недопустимість доказів, національні суди повинні мати на увазі можливість обвинуваченого оскаржувати допустимість доказів, заперечувати проти них, а також обставини в процесі збирання доказів, що дозволяють їх вважати неприпустимими (постанови ЄСПЛ у справі «Ялло проти ФРН» від 11 липня 2006 року, у справі «Биков проти РФ» від 10 березня 2009 року). Більш того, при дослідженні і оцінці доказів суди повинні враховувати подані зауваження і доводи сторін по таких доказах. Тільки в такому випадку судовий розгляд на підставі п.1 ст.6 Конвенції можна вважати справедливим.

У вирішенні питання про справедливий судовий розгляд ЄСПЛ застосовує концепцію «плодів отруєного дерева», тобто оцінку допустимості всього ланцюжка доказів, що базуються один за іншим, а не кожного окремого доказу автономно. ЄСПЛ виходить з того, що при недопустимості одного доказу в єдиному ланцюжку, суд повинен в подібному випадку вирішити питання про справедливість судового розгляду в цілому.

Таким чином, висновок суду про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП ґрунтується на висновках викладених в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та узгоджується із практикою Європейського суду з прав людини.

Враховуючи вище викладене, на підставі ст.62 Конституції України, ст.9, 173, 247, ст.280, ст.284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП в зв"язку із відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд.

Суддя Доля В.А.