Сахновщинський районний суд Харківської області
Справа №: 624/666/18
Провадження № 3/634/20/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.01.2019 року

Сахновщинський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Єрьоміної О.В.,

при секретарі Лісняк С.П.,

за участю прокурора Старишка В.В.,

правопорушника: ОСОБА_1,

розглянувши матеріали, що надійшли з УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, одруженого, працюючого АТ «Харківобленерго» Кегичівського районного відділу заступником начальника з комерційного обліку, до адміністративної відповідальності за вчинення корупційних правопорушень не притягувався, депутат Кегичівської селищної ради Кегичівського району Харківської області VІІ скикання, зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, якому відповідно до ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП розяснені права, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу ОСОБА_1, будучи депутатом Кегичівської селищної ради Кегичівського району Харківської області VІІ скликання згідно з підпунктом «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст.45 Закону, несвоєчасно, без поважних причин подав декларацію за 2017 рік, особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме: 03.04.2018 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Разом з тим, у викладених фактичних обставин справи, йдеться посилання на порушення особою, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які припиняють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, які подають декларацію за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Прокурор у судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, вважає, що підстав для закриття провадження у справі немає.

ОСОБА_1 вину у вчинені правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, не визнав, просив закрити провадження у справі, так як було порушено, визначений чинним законодавством, порядок складання протоколу, оскільки протокол про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, складено неуповноважною особою. Крім того, зазначив, що у період з 26 по 31 березня 2018 року неодноразово намагався подати декларацію за 2017 рік, але доступ до сайту НАЗК був відсутній або переривався.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

29.10. 2018 року оперуповноваженим УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України складено протокол про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією №438 відносно ОСОБА_1

На підставі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з абзацом 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» спеціально уповноваженими суб'єктами у сфері протидії корупції визначені органи прокуратури. Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України та Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до ч.3 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Згідно статті 48 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб'єктами декларування, такі види контролю:

1)щодо своєчасності подання;

2)щодо правильності та повноти заповнення:

3)логічний та арифметичний контроль.

Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Відповідно доп.п.2-5розділу ІІ «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи,уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації(повідомлень), передбаченої у підпунктах 1,2пункту 2цього розділу НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації субєктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це субєкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права,вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства, в якому працює (здійснює діяльність) субєкт декларування, та спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку. Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо встановлення своєчасності подання суб'єктом декларування декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 11 квітня 2018 року по справі № 814/886/17.

Також, відповідно п. 12 Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції, протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6КУпАП разом із копією рішення Національного агентствата, іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАП, за обставинами, викладеними в протоколі, проводилась органом, до компетенції якого такі функцій не входять, а саме: працівниками УЗЕ в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України, які в порушення норм діючого законодавства, за відсутності даних щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК щодо результатів такої перевірки тощо, провели перевірку своєчасності подання останнім декларації.

У матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку або рішення про порушення ОСОБА_1 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні відомості про проведення НАЗК відповідної перевірки, повідомлення про результати такої перевірки.

Посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відповідно до п.4 розділу ІІ «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», мають право, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації суб'єктом декларування відповідно до вимог Закону, після отримання письмового повідомлення від НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкта, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику, на підставі отриманих матеріалів складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Крім того, судом встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст.256 КУпАП йдеться посилання на ч.2 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», тоді як з матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 є діючим депутатом, й даних про те, що він не подав декларацію як особа, яка припиняє діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями, немає.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

У частині 2 цієї ж статті визначено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Отже, виклад фактичних обставин справи у протоколі суперечить нормативному акту, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, зазначеному у протоколі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, у суду відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що належних та допустимих доказів вчинення останнім адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, визначеного ч. 1ст. 172-6 КУпАП суду не надано, а ті що надані в якості підтвердження вчинення правопорушення, - суд оцінює критично з наведених вище обставин. Зазначене узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Вєренцов проти України" від 11 квітня 2013, згідно якого, відповідальність за порушення встановленого порядку не може наступати, якщо зазначений порядок не було достатньо чітко встановлено внутрішнім законодавством. У разі браку чітких та передбачуваних законів, що встановлюють певні правила, покарання осіб за порушення неіснуючого порядку, суперечить принципу "ніякого покарання без закону", що закріплений у ст. 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 38, 247, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити на підставі п.1. ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в діях останньго складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня проголошення.

Суддя: