Справа №705/5162/19
3/705/2383/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2019 року м.Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши матеріали, які надійшли від Державної екологічної інспекції Центрального округу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого,

- за ч. 1 ст. 164 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

До Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшов адміністративний матеріал складений відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 164 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення № 002598 від 09.10.2019 року вказано, що ОСОБА_1 , будучи відповідальною особою на ПП «Фірма «Тендем-Плюс» м.Умань, вул.Г.Сталінграду (Теплична), 7 допустив зберігання нафтопродуктів без документу дозвільного характеру і висновку з оцінки впливу на довкілля «…котрий прописаний…» у приписі від 26.04.2019 року № 57, а саме пунктом № 9, що є порушенням ст.6,9, пп.2 п.4 ч.3, п. 3, п.7 ч.3 ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» та п.4 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 164 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_1 викликався в судові засідання, призначені на 11.12.2019 року та на 23.12.2019 року ( рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 690 повернулося на адресу суду з відміткою про отримання), однак в судові засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. З будь-якими клопотаннями до суду щодо неможливості явки з поважних причин, ОСОБА_1 не звертався.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 достовірно знаючи, що відносно нього був складений протокол про адміністративне правопорушення, був повідомленим про розгляд матеріалів, однак зловживаючи своїми процесуальними правами у судові засідання не з`являвся і доказів з приводу поважності причин неявки в судові засідання, жодного разу не надавав. Вищевикладене дає суду підстави для розгляду справи за його відсутності, враховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таку поведінку та відношення до своїх процесуальних прав та обов`язків зі сторони ОСОБА_1 , суд розцінює як прояв повного правового нігілізму, тобто деформаційного стану правосвідомості особи, який характеризується усвідомленим ігноруванням вимог закону, цінності права, зневажливим ставленням до правових принципів.

Виходячи з вищевикладеного, суддя вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суддя надійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. 280 КУпАП повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 1 ст. 164 КУпАП передбачає відповідальність за провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без одержання ліцензії на провадження певного виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, чи здійснення таких видів господарської діяльності з порушенням умов ліцензування, а так само без одержання дозволу, іншого документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Вказана норма ч. 1ст. 164 КУпАП носить бланкетний характер, оскільки у наведеній диспозиції відсилає до закону, що регулює певні види господарської діяльності, а тому в протоколі про адміністративне правопорушення має зазначатися відповідна норма спеціального закону, який регламентує господарську діяльність, що потребує ліцензування або державну реєстрацію суб`єкта господарювання та одержання відповідних дозволів.

Кваліфікуючі ознаки правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 164 КУпАП, мають бути конкретно зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення як того вимагає ст. 256 КУпАП.

Таким чином, об`єктивною стороною складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 164 КУпАП, є здійснення особою господарської діяльності.

Згідно з ст.3 ГК України господарською діяльністю є діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

Відповідно до ст. 42 ГК України підприємництво це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

При цьому, судом встановлено, що протокол було складено за відсутності будь-яких фактичних даних, що підтверджують наявність у діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 164 КУпАП. Зокрема, в матеріалах справи, окрім протоколу про адміністративне правопорушення серії № 002598 від 09.10.2019 року та Акту № 160/3/4/2019 (ПЗ), відсутні будь-які докази, що підтверджують факт зайняття підприємством саме господарською діяльністю, отримання доходу від такої діяльності та винність у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення.

Будь-яких належних та допустимих доказів того, що ПП «Фірма`Тендем-Плюс» систематично здійснює господарську діяльність, що є однією з основних ознак господарської діяльності, та яка потребує документів дозвільного характеру та будь-яких інших доказів на підтвердження вини директора ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 164 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення не додано.

До матеріалів справи не додано доказів ( наказ про прийняття на роботу, посадова інструкція, тощо), на підтвердження того, що саме ОСОБА_1 є відповідальною посадовою особою за здійснення ПП «Фірма «Тендем-Плюс» господарської діяльності за зазаченим в акті напрямком.

В справі про адмінправопорушення відсутні будь-які фактичні дані, зокрема, показання свідків, інші документи, які б вказували на обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.164 КУпАП.

Відповідно до преамбули Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» від 23.05.2017 року, цей Закон встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Під плановою господарською діяльністю необхідно розуміти діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України (п.3 ч.1 ст. 1 ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля»).

ЗУ «Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», визначено, що висновок з оцінки впливу на довкілля є одним із документів дозвільного характеру, необхідних для здійснення господарської діяльності.

Разом з тим, у відповідності до ч.2 ст. 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, крім випадків, передбачених пунктом 22 частини другої та пунктом 14 частини третьої статті 3 цього Закону.

Отже критерієм для визначення застосування цього Закону є здійснення господарської діяльності, визначеної у даному Законі, яка справляє значний вплив на довкілля.

У відповідності до п. 4.2 рішення Конституційного суду України № 23-рп/2010 від 22 грудня 2010 року, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні. Елементами верховенства права є, в тому числі, і презумпція невинуватості.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Оскільки до матеріалів справи не додано належних і допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 діяння, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 164 КУпАП, у його діях відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

У відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч. 1 ст. 164, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 16 4 КУпАП - закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня винесення постанови, шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя Ю.В. Мазуренко