Справа № 131/798/19
Провадження № 33/801/707/2019
Головуючий у суді 1-ї інстанції Олексієнко О. Ю.
Доповідач: Стадник І. М.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

30 серпня 2019 року м. Вінниця

Суддя Вінницького апеляційного суду Стадник І.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Іллінецького районного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1

встановив:

Постановою судді Іллінецького районного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 51 грн.

Стягнуто в дохід держави судовий збір у розмірі 384,20 грн.

Не погодившись із постановою суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Доводи апеляційної скарги полягають в тому, що судом першої інстанції не було заслухано і враховано його пояснень та показів свідків.

Одночасно до апеляційної скарги додано клопотання, в якому порушується питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Підставами такого клопотання є те, що у день вручення апелянту копії оскаржуваної постанови 09.07.2019 він одразу подав апеляційну скаргу, яка постановою апеляційного суду була йому повернена.

Згідно з статтею 289 КУпАП апеляційний суд має право поновити строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення в разі наявності поважних причин пропуску зазначеного строку з боку особи, яка оскаржує постанову суду першої інстанції.

Враховуючи те, що матеріали справи не містять даних, які б спростовували викладенні у клопотанні доводи, вважаю за необхідне визнати причини пропуску строку поважними та поновити строк на апеляційне оскарження постанови Іллінецького районного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що наміру порушувати громадський порядок й хуліганити він не мав. Сидів в машині поряд з будинком і мав намір їхати по своїх справах, коли підійшов ОСОБА_2 і через відкрите вікно наніс йому удар в обличчя. У відповідь не стримався і наніс йому три удари відкритою долонею по обличчю. Конфлікт виник у зв`язку з тим, що перед цим дружина ОСОБА_3 зробила йому зауваження, а він не нього не відреагував.

Апеляційний суд, згідно з вимогами статті 294 КпАП України, переглянувши справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, що досліджувалися судом першої інстанції, вважає, що постанову судді слід скасувати, а провадження у справі закрити з таких підстав.

Згідно зі статтею 245 КпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя в порушення вимог ст. 280 КУпАП допустив істотну неповноту з`ясування обставин справи, яка вплинула на правильність прийняття рішення, а також неправильне застосування матеріального закону.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу правопорушення.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії ,що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Під час апеляційного перегляду встановлено те, що за даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №042794 від 16 червня 2019 ОСОБА_1 07 червня 2019 о 18 год 00 хв перебуваючи по вул. Зоряній в м. Іллінці голосно висловлювався нецензурною лайкою на адресу громадянина ОСОБА_2 , а потім наніс останньому три удари долонею в область голови.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані старшим дільничним офіцером поліції СП Іллінецького ВП за статтею 173 КУпАП дрібне хуліганство.

Разом з тим у справі відсутні будь-які докази порушення громадського порядку та спокою громадян ОСОБА_1

Так, і в протоколі про адміністративне правопорушення, і в постанові суду першої інстанції не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КпАП України як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Натомість із змісту наданих ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 пояснень вбачається, що конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 був викликаний особистими неприязними відносинами, а дії ОСОБА_1 не супроводжувалися порушенням громадського порядку і спокою інших громадян.

З огляду на викладене апеляційний суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП. Відповідно постанову судді щодо ОСОБА_1 слід скасувати, а справу закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, 294 КпАП України, Суд, -

постановив:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови судді Іллінецького районного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Іллінецького районного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року щодо ОСОБА_1 скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя апеляційного суду І.М. Стадник