Справа № 186/1896/19
Провадження № 3/0186/660/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

в справі про адміністративне правопорушення

09 грудня 2019 року м. Першотравенськ

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Кривошея С.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшла від Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , працюючого у ВСП «ШУ Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», притягнутого за ч.4 ст.121 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

25 листопада 2019 року о 14 годині 30 хвилин, ОСОБА_1 , керував автомобілем марки ВАЗ-2106, р/н НОМЕР_1 , біля будинку №13 по вулиці Пушкіна, міста Першотравенська, Дніпропетровської області, у якого на лобове скло нанесено покриття, яке обмежує оглядовість з місця водія та погіршує його прозорість, а саме затоноване лобове скло тонувальною плівкою чорного кольору та на розсіювачах світлових приладів нанесено тонування, що зменшує їх прозорість, чим порушив п.п. 31.4.3, 31.4.7 ПДР України, та скоїв правопорушення, передбачене ч.4 ст.121 КУпАП.

ОСОБА_1 вже притягувався до адміністративної відповідальності протягом року, останній раз 12 квітня 2019 року за ч.1 ст.121 КУпАП.

У судове засідання правопорушник ОСОБА_1 надав заяву про розгляд справи за його відсутності, та прохав суд суворо його не карати. Крім того, зазначив, що інспектор поліції на око визначив визначав прозорість тонування лобового скла, при цьому спеціального прибору у нього не було.

Дослідивши матеріали справи вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП, а тому адміністративна справа підлягає закриттю з наступних підстав.

Згідно вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст.2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст.7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ОБ № 038732 від 25 листопада 2019 року, ОСОБА_1 25 листопада 2019 року о 14 годині 30 хвилин, керував автомобілем марки ВАЗ-2106, р/н НОМЕР_1 , біля будинку №13 по вулиці Пушкіна, міста Першотравенська, Дніпропетровської області, у якого на лобове скло нанесено покриття, яке обмежує оглядовість з місця водія та погіршує його прозорість, а саме затоноване лобове скло тонувальною плівкою чорного кольору та на розсіювачах світлових приладів нанесено тонування, що зменшує їх прозорість, чим порушив п.п. 31.4.3, 31.4.7 ПДР України, та скоїв правопорушення, передбачене ч.4 ст.121 КУпАП..

Відповідно до п.1 ч.1 ст.35 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський може зупиняти транспортні засоби у разі, якщо водій порушив Правила дорожнього руху.

Згідно вимог ст.14 Закону України «Про дорожній рух» учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримуватись вимог Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху, статтею 53 цього Закону передбачено, що юридичні та фізичні особи, винні в порушенні законодавства про дорожній рух, відповідних правил, нормативів і стандартів, несуть відповідальність згідно з законодавством України.

Відповідно до п.31.4.3 ПДР України забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам, зовнішні світлові прилади:

а) кількість, тип, колір, розміщення і режим роботи зовнішніх світлових приладів не відповідають вимогам конструкції транспортного засобу;

б) порушено регулювання фар;

в) не горить лампа лівої фари в режимі ближнього світла;

г) на світлових приладах немає розсіювачів або використовуються розсіювачі і лампи, що не відповідають типу даного світлового приладу;

ґ) на розсіювачах світлових приладів нанесено тонування або покриття, що зменшує їх прозорість чи світлопропускання.

Згідно п.31.4.7 в) ПДР України забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності встановленого на скло додаткових предметів або нанесеного покриття, які обмежують оглядовість з місця водія, і погіршують його прозорість.

У примітці до вищевказаного пункту Правил дорожнього руху України зазначено, що на верхній частині вітрового скла автомобілів і автобусів можуть бути прикріплені прозорі кольорові плівки. Дозволяється застосовувати тоноване скло (крім дзеркальних), світлопропускання яких відповідає вимогам ГОСТ 572788. Дозволяється застосовувати занавіски на бокових вікнах автобусів.

Згідно ДСТУ 5727-88 п 2.2.4. «Светопропускание стекол, обеспечивающих видимость для водителя, должно быть не менее 75% - для ветровых стекол;»

Як вбачається з матеріалів справи, останні не містять будь яких досліджень і замірів будь-якими спеціальними приладами, які визначають пропускну здатність лобового скла та світлових приладів транспортного засобу.

Частиною 4 ст.121 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за повторне протягом року керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів або транспортним засобом, який використовується для надання послуг з перевезення пасажирів, що має несправності, передбачені частиною першою цієї статті, або технічний стан і обладнання якого не відповідають вимогам стандартів, правил дорожнього руху і технічної експлуатації або керування водієм транспортним засобом, що підлягає обов`язковому технічному контролю, але своєчасно його не пройшов.

Відповідно до вимог п.3 Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07.11.2015 року № 1395, повторність правопорушення це - повторне вчинення протягом року адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена відповідними статтями Кодексу України про адміністративні правопорушення та визначається за фактами винесених постанов у справах про адміністративні правопорушення, які набрали законної сили.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Проте, до справи про адміністративне правопорушення поліцейським всупереч вимогам статті 251 КУпАП не додано докази, які підтверджують обставини, що викладені у протоколі, а саме до матеріалів справи не додано належним чином завіреної копії постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.ч. 1-3 ст.121 КУпАП.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутня кваліфікуюча ознака повторність. При цьому, суд не встановлює наявність чи відсутність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1-3 ст.121 КУпАП, адже відповідно до ст.221 КУпАП суди не розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені вищезазначеними частинами ст.121 КУпАП, що відповідно до ч.1 ст.222 КУпАП покладено на органи Національної поліції.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 №23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпція, в тому числі і закріпленій в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до положення ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При цьому, на підставі задекларованого принципу, що міститься в ст.7 КУпАП, кожній особі щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності гарантовано, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

В той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.4 ст.121 КУпАП.

Судові витрати по справі віднести за рахунок держави.

Керуючись ст. 221, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 280, 283, 284, 294 КУпАП, - суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.121 КУпАП, у відношенні ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Судові витрати віднести за рахунок держави.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

СУДДЯ: /С.С.Кривошея/

Постанова набирає законної сили:_______________________

Строк пред`явлення постанови до виконання _______________________