ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №766/5831/19 Головуючий в І інстанції: Зубов О.С.
Провадження №33/819/287/19 Доповідач: Калініченко І.С.
Категорія: ч.2 ст.176-6 КУпАП
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2019 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду Калініченко І.С., за участі захисника адвоката Проніної Ольги Олександрівни та прокурора Спінатій В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 24 травня 2019 року, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 176-2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 24 травня 2019 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.176-2 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн. Стягнуто з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір у розмірі 384,20 грн.

Згідно з постановою судді місцевого суду, ОСОБА_2 , будучи заступником начальника технічно-експлуатаційної частини військової частини НОМЕР_1 , тобто являючись суб`єктом відповідальності за Законом України «Про запобігання корупції», 18.12.2018 року отримав на розрахунковий рахунок кошти в сумі 609 360грн., як виплату грошової компенсації за належне для отримання жиле приміщення та в порушення ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» несвоєчасно, а саме тільки 06.03.2019 року, тобто з порушенням передбаченого десятиденного терміну, без поважних причин, не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив правопорушення пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП, а саме несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Не погоджуючись з вказаною постановою судді місцевого суду, захисник Проніна О.О., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , подала апеляційну скаргу, в якій просить постанову судді місцевого суду скасувати та закрити провадження у справі, посилаючись на незаконність постанови, однобічне та неповне з`ясування судом обставин справи. Зокрема посилається на те, що заходи досудової перевірки здійснені неповноважним органом - Департаментом захисту економіки Національної поліції України, також протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема в ньому невірно та нечітко сформульовано суть правопорушення, що позбавляє порушника права на захист.
Заслухавши захисника (адвоката) Проніну О.О., яка підтримала апеляційну скаргу, заперечення прокурора, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши доводи апеляційної скарги, приходжу до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч.7 ст.294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Згідно зі ст.245 КУпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Як зазначено в ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами, як наголошується в ст. 251 КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

ЗУ «Про запобігання корупції», визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Згідно пп. «г» п. 1 ч. 1ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є військові посадові особи Збройних Сил України. Отже, посада ОСОБА_2 віднесена до суб`єктів, на яких поширюється дія вказаного Закону.

Ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно із ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від червня 2016 року № 3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091, відповідно до якої, інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб`єкт декларування подає відповідно до ЗУ «Про запобігання корупції».

З протоколу про адміністративне правопорушення від 21.03.2019 року вбачається, що відповідно до платіжного доручення №2158 від 14.12.2018 року Державною казначейською службою України на розрахунковий рахунок АТ «Укрексімбанк» № НОМЕР_2 переведено кошти в сумі 609360,00 грн, з призначенням платежу: виплата грошової компенсації за належні їм для отримання жиле приміщення згідно списку МО б/н від 07.12.18р. к.р. ОСОБА_2 інд. № . Вказану оплату «проведено-банком» 18 грудня 2018 року.

Повідомлення про суттєві зміни свого майнового стану ОСОБА_2 до НАЗК подано в порушення десятиденного терміну, встановленого ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції», а саме 06.03.2019 року.

За таких обставин ОСОБА_2 порушив встановлені ч. 2 ст. 52 Закону терміни подання повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані, при тому що у вступній частині постанови суду вказане обвинувачення належним чином не сформульовано.

Разом з тим, обґрунтованими, на думку апеляційного суду є твердження апеляційної скарги про те, що в ДЗЕ НП відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій.

Згідно ч.3 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_2 , проводилась виключно працівниками УЗЕ в Херсонській області ДЗЕ Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протоколи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 .

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України та інше.

Слід зазначити, що згідно п.1 та п.4 Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.
Відповідно до п.1, п.п.1, п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі - Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10 лютого 2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно п.п.2-5 розділу ІІ Порядку, Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку. Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.
Посадові особи ДЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу ІІ Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.
В той же час, усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.
Крім того, як визначив у своєму рішенні від 26 березня 2018 року у справі №800/513/17 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, системний аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.
Натомість, в матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Херсонській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку про порушення ОСОБА_2 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, як відсутнє і звернення Управління захисту економіки до Національного агентства з питань запобігання корупції щодо отримання відомостей про порушення ОСОБА_2 вимог ЗУ «Про запобігання корупції».

Таким чином суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що досудова перевірка по справі уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції проведена неналежним чином, внаслідок чого наявні в матеріалах справи відомості не дають достатніх підстав вважати, що в діях ОСОБА_2 наявні подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Враховуючи викладене, постанова суду першої інстанції винесена з порушенням вимог ст.245, 280 КУпАП, а тому підлягає скасуванню, як незаконна.

Згідно ст.294 КУпАП в разі скасування постанови суду першої інстанції суд апеляційної інстанції повинен розглянути справу по суті з винесенням нового рішення, або закрити провадження у справі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи зі змісту п. 2 ч. 8 ст. 294 КУпАП - за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що постанова Херсонського міського суду Херсонської області від 24 травня 2019 року підлягає скасуванню, із закриттям провадження у справі.

Керуючись ст. 247, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника Проніної Ольги Олександрівни в інтересах ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 24 травня 2019 року відносно ОСОБА_2 , про накладення на нього адміністративного стягнення за ч.2 ст.172-6 КУпАП, скасувати та винести нову постанову, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.2ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Херсонського апеляційного суду /підпис/

З оригіналом згідно:

Суддя І.С. Калініченко