Справа № 525/913/19
Провадження №3/525/404/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.08.2019 року сел. Велика Багачка

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Хоролець В.В., при секретарі Гавриш О.В., з участю начальника Великобагачанського відділу Миргородської місцевої прокуратури Дулича О.Д., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли до Великобагачанського районного суду Полтавської області з Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Полтавській області про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією за ч.1 ст.172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки сел. Гоголеве Великобагачанського району Полтавської області, проживаючої в АДРЕСА_1 , являється депутатом Гоголівської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області, -

в с т а н о в и в :

Відповідно до п.9 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Статтею 1 Закону встановлено, що суб`єкти декларування це особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пунктах 4 і 5 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно примітки до ст. 172-6 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно вимог ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством. Відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону є депутати місцевих рад.

Згідно з повідомленням про результати чергових виборів депутатів Гоголівської селищної ради в одномандатних виборчих округах встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрано депутатом вказаної Гоголівської селищної ради. ОСОБА_1 є депутатом місцевої ради та на неї поширюється дія Закону, отже вона є суб`єктом відповідності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, у тому числі обмеження та зобов`язання, передбачені Законом.

ОСОБА_1 , будучи депутатом Гоголівської селищної ради 7 скликання, була зобов`язана подати щорічну декларацію за 2017 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування до 01.04.2018 року. Також, ОСОБА_1 , будучи депутатом Гоголівської селищної ради 7 скликання, була зобов`язана подати щорічну декларацію за 2018 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування до 01.04.2019 року.

При цьому, ОСОБА_1 05.04.2017 року (щорічна за 2016 рік), 11.04.2018 року (щорічна за 2017 рік) подавала електронні декларації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Виходячи з вище викладеного встановлено, що гр. ОСОБА_1 були достовірно відомі зобов`язання та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Згідно відповіді КНП «Великобагачанський центр ПМСД» № 332 від 16.04.2019 року та відповіді Великобагачанської ЦРЛ №460 від 11.04.2019 року встановлено, що ОСОБА_1 з 01.01.2019 року по 31.03.2019 року за медичною допомогою не зверталася. В зв`язку з вищевикладеним за станом свого здоров`я гр. ОСОБА_1 мала змогу вчасно подати щорічну декларацію за 2018 рік. Отже, поважних причин для несвоєчасного подання електронної декларації за 2018 рік у гр. ОСОБА_1 не було.

Таким чином, гр. ОСОБА_1 , будучи депутатом 7 скликання Гоголівської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області, являючись суб`єктом відповідальності згідно примітки до статті 172-6 КУпАП, підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» в порушення вимог ч.1 ст.45 вказаного Закону, несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановленого періоду декларування (до 01.04.2019 року), а саме 03.04.2019 року, подала щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, чим допустила вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

А також, гр. ОСОБА_1 , будучи депутатом 7 скликання Гоголівської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області, являючись суб`єктом відповідальності згідно примітки до статті 172-6 КУпАП, підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» в порушення вимог ч.1 ст.45 вказаного Закону, несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановленого періоду декларування (до 01.04.2018 року), а саме 11.04.2018 року, подала щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

В судовому засіданні 16.08.2019 року ОСОБА_1 пояснила, що випадково забула вчасно подати електронну декларацію, умислу на приховування доходів вона не мала.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , думку та міркування начальника Великобагачанського відділу Миргородської місцевої прокуратури Дулича О.Д., детально дослідивши наявні матеріали справи в їх сукупності та взаємозв`язку і давши їм належну оцінку приходить до висновку, що вчинення зазначеного адміністративного правопорушення ОСОБА_1 підтверджується наступними доказами, дослідженими в судовому засіданні:

- письмовими поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 (а.с.а.с.7-8,9,59);

- письмовими поясненнями громадянина ОСОБА_2 , голови Гоголівської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області від 18.04.2019 року (а.с.а.с.10,60);

- рапортом оперуповноваженого міжрайонного відділу №2 (м. Миргород) УЗЕ в Полтавській області ДЗЕ НП України Гаращенка О.М. від 01.07.2019 року (а.с.а.с.11,61);

- копією форми №7 повідомлення про результати виборів депутатів Гоголівської селищної ради в одномандатних виборчих округах (а.с.а.с.15-18,65-68);

- повідомленням Гоголівської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області про обрання ОСОБА_1 депутатом даної селищної ради згідно рішення першої сесії сьомого скликання від 12 листопада 2015 року (а.с.а.с.20,70);

- повідомленням КНП «Великобагачанського районного центру ПМСД» про те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителька сел АДРЕСА_2 Гоголеве Великобагачанського району Полтавської області за період з 01.01.2019 року по 31.01.2019 року до КНП за медичною допомогою не зверталася, курс лікування не проходила (а.с.а.с.23,73);

- повідомленням КНП «Великобагачанської ЦРЛ» про те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителька сел АДРЕСА_2 Гоголеве Великобагачанського району Полтавської області в період з 01.01.2019 року по 31.03.2019 року до даного лікувального закладу не зверталася (а.с.а.с.24,74);

- копією щорічної декларації за 2018 рік з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (а.с.а.с.25-32,75-82);

- копією рішення Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10.06.2016 року «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (а.с.а.с.34,83);

- копією порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (а.с.а.с.35-37,84-86);

- копією наказу №3 від 16.11.2015 року про затвердження положення про структурні (відокремлені) підрозділи Департаменту захисту економіки Національної поліції України (а.с.а.с.42-43,91-92);

- копією положення про управляння захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, яке затверджене Наказом Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 16.11.2015 № 3 (а.с.а.с.44-46,93-95).

У відповідності до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 278 КУпАП визначає умови підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення. Згідно даної норми, орган, (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду, чи витребувано необхідні додаткові матеріали, чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Стаття 280 КУпАП визначає обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення. Так, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП визначає поняття та джерела доказів у справі про адміністративне правопорушення. Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, в т.ч. тими, що використовуються особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За нормою ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 280 КУпАП визначає обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до принципу 6 Рекомендації № R (91) 1 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно адміністративних санкцій, ухваленої 13 лютого 1991 року, при застосуванні адміністративних санкцій, окрім сформульованих у Резолюції (77) 31 принципів справедливої адміністративної процедури, що звичайно застосовуються до адміністративних актів, слід керуватися такими особливими принципами: 1) особа, стосовно якої розглядається можливість застосування адміністративної санкції, попередньо інформується щодо фактів, які їй ставляться у вину; 2) вона має достатньо часу для підготовки свого захисту залежно від складності справи та суворості санкцій, що можуть бути застосовані; 3) вона або її представник інформується стосовно характеру доказів у справі, зібраних проти неї; 4) вона має можливість висловити свою думку перед оголошенням рішення про санкцію; 5) адміністративний акт про застосування санкцій містить мотиви, на яких вона ґрунтується.

У справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 09 червня 2005 року), так і у справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним». У справі «Ізмайлов проти Росії» (п.38 Рішення від 16 жовтня 2008 року) Європейський суд з прав людини вказав, що «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (ч.2 ст.61 Конституції України). Системний аналіз та юридичний зміст положень ч.2 ст.61 Конституції України свідчить про те, що в основу притягнення до юридичної відповідальності має бути покладений конкретний склад правопорушення, яке скоїла особа. Відмінність у складі правопорушення (як в цілому, так і в конкретних його елементах) дає підстави для притягнення особи до різних видів юридичної відповідальності. Також, юридична відповідальність встановлюється за скоєння конкретного правопорушення конкретною особою, тобто вона має індивідуальний характер і характеризується, наприклад, наявністю системи покарань та стягнень, можливістю призначення більш м`якого покарання, умовного засудження, відстрочки виконання вироку, давністю притягнення до кримінальної відповідальності та звільнення від неї тощо. Цей принцип забезпечується можливістю застосування виду юридичної відповідальності в залежності від ступеня суспільної небезпечності скоєного правопорушення. При цьому, принцип індивідуалізації відповідальності знаходить також свій вираз в тому, що при призначенні покарання (стягнення) мають враховуватися всі особливості та обставини справи, характер правопорушення, ступінь здійснення винною особою протиправного наміру, ступінь вини, властиві їй індивідуальні риси, спосіб життя, мотиви скоєння правопорушення і інше.

Згідно ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинили адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст.23 КУпАП).

За загальними правилами ст.33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що обтяжують відповідальність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, судом не встановлено.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 суддя вважає щире каяття та вчинення правопорушення вперше.

У відповідності до ч.2 ст.36 КУпАП адміністративні справи відносно ОСОБА_1 підлягають об`єднанню і повинні розглядатися в одному адміністративному провадженні, а стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи вищевикладене, положення ст.61 Конституції України, з урахуванням суті та характеру вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, того, що вона раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, те, що відсутні обставини, що обтяжують її відповідальність, наявність обставини, що пом`якшує її відповідальність, те, що в даний час вона працює, а також є депутатом Гоголівської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області, в сукупності вищевикладених обставин та їх взаємозв`язку суддя вважає за необхідне застосувати відносно ОСОБА_1 вид стягнення виключно у виді мінімального штрафу, передбаченого санкцією ч.1 ст.172-6 КУпАП, що сприятиме реалізації принципів, передбачених ст.23 КУпАП, принципів справедливої адміністративної процедурита не становитиме особистий надмірний тягар для особи в розумінні правових позицій Європейського Суду з прав людини.

Згідно ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку покладено таке стягнення. Отже, відповідно до п. 5 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в сумі 384 грн. 20 коп.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.61 Конституції України, ст.ст.1,3,12,45 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст.46,50,59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.ст.23,33,40-1,ч.1 ст.172-6,ст.ст.280,283,284,289,294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Об`єднати справи про адміністративні правопорушення, вчинені ОСОБА_1 №525/913/19 за ч.1 ст.172-6 КУпАП, №525/914/19 за ч.1 ст.172-6 КУпАП, об`єднану справу рахувати за №525/913/19.

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП та накласти стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян (850 грн.) на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп. на користь держави.

Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Великобагачанський районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.В. Хоролець