Справа № 204/3514/19
№ 3/183/1638/19
П О С Т А Н О В А
іменем України

24 вересня 2019 року суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Олійник А.В., за участю прокурора Баклана В.В. розглянувши матеріали, що надійшли з Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Дніпропетровській області, про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , начальника управління персоналу - заступник начальника штабу військової частини НОМЕР_2 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 будучи військовою посадовою особою Збройних Сил України - начальником управління персоналу-заступником начальника штабу військової частини НОМЕР_2 , відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом декларування та відповідальності за порушення пов`язані з корупцією, згідно підпункту «г» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону, суб`єктом, на якого поширюється дія Закону, 10.12.2018 року про придбав автомобіль марки KIA модель SPORTAGE, сірого кольору, № кузова НОМЕР_3 , номерний знак НОМЕР_4 на суму 643367 (шістсот сорок три тисячі триста шістдесят сім) гривень. В порушення вимог частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» умисно, поза межами десятиденного строку з моменту придбання майна, не повідомив, тобто не подав повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, шляхом заповнення відповідного повідомлення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 статті 172-6 КУпАП.

В суді ОСОБА_1 свою вину не визнав.

Захисник Довгаль С.М. просив закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу правопорушення, оскільки перевірка зазначених в протоколі даних здійснювалася неналежним органом.

Прокурор Баклан В.В. в судовому засіданні підтримав протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, просив накласти на останнього адміністративне стягнення в межах санкції вказаної статті.

Вислухавши думку учасників процесу та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, не вбачаю в діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про збройні сили України», яка визначає структуру Збройних Сил України, Міністерство оборони України є центральним органом виконавчої влади і військового управління, у підпорядкуванні якого перебувають Збройні Сили України.

Судом встановлено, що 16.08.2017 року з начальником управління персоналу-заступника начальника штабу військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_1 продовжено контракт про проходження військової служби в ЗСУ.

Відповідно до витягу з наказу міністра оборони України від 04.09.2018 року №560 полковника ОСОБА_1 звільнено з військової служби в запас.

Таким чином, ОСОБА_1 на момент придбання майна був суб`єктом відповідальності згідно пп. «г» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Згідно із частиною другою статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Встановлено, що 10.12.2018 року ОСОБА_1 придбав автомобіль марки KIA модель SPORTAGE, сірого кольору, № кузова НОМЕР_3 , номерний знак НОМЕР_4 , вартість якого становить 643367 (шістсот сорок три тисячі триста шістдесят сім) гривень.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено прожитковий мінімум на 1 січня 2018 року для працездатних осіб становить 1762 гривень.
Таким чином, придбання ОСОБА_1 вказаного автомобілю вартістю 643367 гривень перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року, що свідчить про суттєву зміну майнового стану.

ОСОБА_1 письмового повідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані не надав, чим порушив вимоги ч. 2 ст. 52 Закону.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення. Разом з тим, приймаючи рішення у справі, суд має керуватися презумпцією невинуватості, закріпленою у ст. 62 Конституції України, відповідно до якої тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складається уповноваженою на те посадовою особою, зокрема посадовою особою органів внутрішніх справ (Національної поліції) та Національного агентства з питань запобігання корупції (п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП), і повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Статтею 48 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Згідно з пунктами 2-5 розділу II Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції N 56 від 10.02.2017 року, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р за N 201/30069, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Отже, посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Усі дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно посадові особи НАЗК, у тому числі і вирішувати питання щодо притягнення особи до відповідальності.

Додані до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 а також про направлення повідомлення НАЗК про результати такої перевірки до Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Оскільки, якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, НАЗК направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа НАЗК складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням НАЗК направляється до суду.

Тобто, з урахуванням поняття «суб`єкт декларування» зазначеного у ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає суб`єктів, що наділені правом перевірки змін у майновому стані суб`єктів декларування , а також порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання декларацій суб`єктом декларування .

Таким чином, суд вважає, що посадові особи правоохоронних органів, здійснюючи перевірку особи, як суб`єкта декларування, та складаючи протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, виходять за межі своїх повноважень, та діють поза межами діючого законодавства.

Враховуючи викладене, вважаю, що всі докази, отримані на підставі вказаної перевірки Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України і додані до вищевказаного протоколу № 1129 від 13 травня 2019 року є недопустимими, враховуючи, що перевірка була проведена не уповноваженою на те особою, а також, що факт неповідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни у майновому стані був виявлений працівниками УЗЕ в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України, які всупереч вимог ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» не направили вказані матеріали перевірки до НАЗК, які уповноважені законом здійснювати побідні перевірки. Вказане є самостійною підставою для закриття провадження по справі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням вищенаведеного, суд прийшов до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись пунктом 1 статті 247, статтею 256, статтями 280, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя А.В. Олійник