Провадження № 33/824/4723/19 Доповідач у 2 інстанції Семенцов Ю. В.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

іменем України

27 грудня 2019 року м. Київ

Суддя Кївського апеляційного суду Семенцов Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Державної фіскальної служби Київської митниці ДФС на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 листопада 2019 року, якою

ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Республіки Казахстан, місце народження: Республіка Казахстан, м. Актобе, місце проживання (зі слів пасажира): АДРЕСА_2 , місце роботи (зі слів пасажира): ПП «ОСОБА_1», паспорт громадянина Казахстану № НОМЕР_1 , виданий 16.03.2011 р., орган що видав : MINISTRY OF JUSTICE , за ст.471 МК України,

визнано винним у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та накладено штраф у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., вилучені валютні кошти у розмірі 1020 доларів США - повернуто громадянину Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з постановою, 10.10.2019 о 10 год. 45 хв. на митний контроль поступив громадянин Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), який прилетів з Казахстану, м. Нур Султан, літаком а/к «Air Аstsna», рейсом № 101, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню. Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018р. «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України ОСОБА_1 було задано запитання щодо наявності в нього готівкових коштів, пасажир відповів, що має 10000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 12000 доларів США, що знаходились: 10000 доларів США - в одному з відділень чоловічої сумочки (ручна поклажа), 2000 доларів США - у гаманці, що знаходився у тій же сумочці. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів ОСОБА_1 вся готівка належить пасажиру особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро. З виявленої суми ОСОБА_1 було пропущено 10980 доларів США (9999 євро, згідно з курсом НБУ станом на 10.10.2019). За протоколом про порушення митних правил вилучено 1020 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на порушення встановленого МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю. Обравши за формою проходження митного контролю проходження (проїзд) через «зелений коридор» особа, яка притягується до адміністративної відповідальності перемістила через митний кордон України товар, переміщення якого через митний кордон України обмежено нормами МК України та Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», Постанови Правління НБУ №5 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті».

Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 листопада 2019 року ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) визнано винним у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та накладено штраф у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., вилучені валютні кошти у розмірі 1020 доларів США - повернуто громадянину Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ).

В апеляційній скарзі представник Державної фіскальної служби України Київська митниця ДФС просить скасувати постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 листопада 2019 року відносно громадянина Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) в повному обсязі та постановити нову постанову, якою ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) визнати винним у вчиненні порушення митних правил за ст. 471 МК України, застосувавши до нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 гривень, та конфіскації затриманої по справі валюти в сумі 1020 доларів США. Постанову суду вважає незаконною та такою, що не відповідає меті адміністративного стягнення та не сприяє вихованню порушника в дусі додержання чинного законодавства України. Також зазначає, що судом не було встановлено, що застосування конфіскації валюти у сумі 1020 доларів США буде для громадянина Республіки Казахстан Умирбекова Берика «індивідуальний і надмірний тягар».

Заслухавши пояснення представника Київської митниці ДФС, який підтримав апеляційну скаргу, доводи адвоката Кормушина Ю.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , який заперечував щодо задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Висновок суду про доведеність винності громадянина Республіки Казахстан ОСОБА_1 у вчинені порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України, відповідає фактичним обставинам справи, підтверджується розглянутими в судовому засіданні доказами і є обґрунтованим та учасниками процесу не оскаржується.

Кваліфікація дій ОСОБА_1 за ст. 471 МК України є правильною.

Доводи апеляційної скарги представника митниці щодо незаконності постанови судді в частині не призначення громадянину Республіки Казахстан Умирбекову Берику додаткового стягнення у виді конфіскації вилученої валюти, на думку апеляційного суду, є необґрунтованими.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення за адміністративне правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно з ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які, на її думку, є необхідними для здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Висновок щодо незастосування конфіскації частини валютних коштів, які ввозились на митну територію громадянином Республіки Казахстан Умирбековим Бериком, у постанові судді вмотивовано з посиланням на вимоги національного закону, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, практику ЄСПЛ та враховано характер скоєного, особу правопорушника, обставини, що впливають на стягнення, відсутність обтяжуючих обставин і, прийшов до правильного висновку, що на правопорушника може бути накладено стягнення у вигляді адміністративного штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян без конфіскації вилученої валюти.

Приймаючи рішення про повернення Умирбекову Берику валюти в сумі 1020 доларів США, суд правомірно врахував його особу, сімейний стан, на утриманні якого перебуває вагітна дружина та четверо дітей (а.с. 42-46), майновий стан, який відповідно довідки має невеликий дохід (а.с.41), відсутність особистого житла, а також те, що вилучена валюта має законне походження, що вбачається із доданого до матеріалів справи договору позики від 02.10.2019 року, відповідно до умов якого, ОСОБА_1 отримав в позику 12000 дол. США (а.с. 49), ціль поїздки на територію України, яка полягала в налагодженні та розвитку бізнесу, результати проведених переговорів, згідно яких, домовленостей не було досягнуто та договір не було укладено (а.с. 50), і конфіскація цих коштів поставить сім`ю порушника у скрутне матеріальне становище.

Апеляційний суд вважає, що вилучені валютні кошти мають законне походження, їх мета використання підтверджується матеріалами справи.

Під час розгляду апеляційної скарги було встановлено, що ОСОБА_1 до адміністративної та кримінальної відповідальності раніше не притягувався, наміру приховати гроші або уникнути декларування в нього не було, вину у вчиненому правопорушенні визнав у повному обсязі та щиро розкаюється. Дане правопорушення він вчинив з необережності, у зв`язку з тим, що не знав порядку оформлення валюти при ввезенні.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин апеляційним судом не встановлено.

Для вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

Висновок про звільнення порушника від додаткового адміністративного стягнення у вигляді конфіскації безпосереднього предмета правопорушення можливий за сукупності умов, а саме: правопорушник здійснив правопорушення з необережності, без приховування предмета, порушив правила проходження (проїзду) через «зелений коридор»; порушник перемістив предмет (грошові кошти) для власного використання (оплати проживання, харчування, лікування), і цей предмет має безсумнівно підтверджене законне походження та загалом може бути законно переміщений через митний кордон України за умови письмового декларування; предмет правопорушення не підлягає обкладенню митними платежами чи іншими податками та зборами; порушення митних правил полягає лише в тому, що предмет не було письмово задекларовано порушником, і жодних інших негативних наслідків порушення не настало - державі не завдано майнової шкоди, збитків у вигляді не сплати митних платежів.

Враховуючи особу винного, природу походження та мету використання грошових коштів на території України, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку, що застосування конфіскації предметів порушення митних правил, про що просить апелянт, в даному випадку є порушення положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме є втручання в право ОСОБА_1 на повагу власності, тобто є не пропорційним, оскільки покладає на громадянина Республіки Казахстан Умирбекова Берика «індивідуальний надмірний тягар».

Приймаючи до уваги встановлені обставини та дані, на які послався суд при визначенні стягнення для громадянина Республіки Казахстан ОСОБА_1 , апеляційний суд вважає за можливе погодитись з постановою суду першої інстанції, яка відповідає обставинам справи та стверджується матеріалами справи.

Доводи, які зазначені в апеляційній скарзі Державної фіскальної служби України Київської митниці ДФС, апеляційний суд вважає такими, що не впливають на правильність висновків суду першої інстанції та законність прийнятої постанови.

На підставі наведеного та керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС Павленка С.А. залишити без задоволення, а постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 листопада 2019 року щодо громадянин Республіки Казахстан ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) - без змін.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Ю.В.Семенцов