Провадження № 3/127/5577/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" вересня 2019 р.м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Ковбаса Ю.П., секретаря Предан А.А., за участю прокурора Лисенка В.О., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адвоката Усова Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниця справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого в Приватне підприємство «Океан-1» - директором, ІПН: НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 172 6 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

09.08.2019 через відділ прийому Вінницького міського суду Вінницької області надійшло дві адміністративні справи про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 , за вчинення правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, справи № 127/22026/19 та 127/22033/19.

Вищевказані дві справи складено відносно однієї особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд, проаналізувавши матеріали справи, дійшов висновку, що дані справи необхідно об`єднати.

Згідно протоколів про адміністративні правопорушення №198, №200, ОСОБА_1 , будучи депутатом Вінницької міської ради 7-го скликання, являючись відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції» та примітки до статті 172-6 КУпАП, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, діючи в порушення вимог ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинив адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172 6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєному правопорушенні не визнав, заперечив проти складеного відносно нього протоколу про адмінправопорушення, суду пояснив, що не мав на меті наміру приховувати відповідні дані та особисто вчинив всі дії, щоб повідомити про зміни в майновому стані, про що подав самостійно відповідне повідомлення у декларації про отримані доходи у 2017 році.

Захисник підтримав позицію свого підзахисного, суду пояснив, що як вбачається з фактичних обставин справи, в даному випадку відсутній умисел на скоєння адміністративного правопорушення, відсутня вина як одна із складових елементів адміністративного правопорушення, а тому просив суд закрити справу за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Лисенко В.О. в судовому засіданні підтримав протокол про адміністративне правопорушення, суду пояснив, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, тому просив суд визнати останнього винним у вчиненні адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 2 ст. 172 6 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

При цьому діяння, передбачені ст. 172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь при розгляді таких протоколів в судовому засіданні, зобов`язані довести суду наявність у діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання декларації та невнесення відомостей до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Крім цього, відповідно до роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Також, на умисну форму вини та наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 (справа № 1-27/2010).

Під час розгляду справи встановлено, що відсутня суб`єктивна сторона даного правопорушення, яка є обов`язковою складовою будь-якого правопорушення.

З огляду на викладене, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення орган повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення, однак, відповідним органом не надано суду жодного доказу на підтвердження в діях ОСОБА_1 умислу, направленого на вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Особу може бути визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, в тому числі пов`язаного з корупцією, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто наявність усіх необхідних елементів об`єктивних та суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення. Відсутність одного з елементів юридичних ознак складу правопорушення не утворює складу правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю відповідно до вимог ст. 252, 280 КУпАП.

Враховуючи вищезазначене, оцінюючи пояснення ОСОБА_1 , його захисника висловлені у судовому засіданні, письмові докази на підтвердження доводів, доданих до протоколу та які містяться у матеріалах справи, суд приходить до висновку про не встановлення вини ОСОБА_1 у несвоєчасному поданні декларації про суттєві зміни в майновому стані через відсутність умислу на вчинення правопорушення, а саме суб`єктивної сторони складу правопорушення, відтак провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172 6 КУпАП.

Підсумовуючи наведене, оцінивши вищевказані докази в їх сукупності з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі, у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172 6 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1726, 245, п. 1 ч. 1 ст. 247, 280, 283, 284 КУпАП, ст. 3, 45 ЗУ «Про запобігання корупції», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Справу № 127/22026/19 об`єднати зі справою № 127/22033/19.

Об`єднаній справі присвоїти номер № 127/22026/19.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172 6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя