Єд. унік. № 243/9678/19
Провадження № 3/243/2977/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2019 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Старовецького В.І.

за участю секретаря судового засідання Каліух К.М.

прокурора Борисова А.А.

особи, що притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП: НОМЕР_1 , який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 483 від 14.08.2019 року, наказом ГУ ДФС у Донецькій області №415-о від 21.11.2018 року «Про особовий склад» ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного інспектора-спеціаліста з юридичних питань Слов`янсько-Лиманського управління ГУ ДФС у Донецькій області. Відповідно до ч. 2 ст. 1 Закону України «Про державну службу» державний службовець є громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті, одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби. Відповідно до ч. 1 п.1 ст. 8 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов`язаний дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ст. 32 Закону України «Про державну службу», на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції». Таким чином, відповідно до п.п. «в» п.1 ч. 1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону як на державного службовця та є відповідальним за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень.

Наказом Головного управління ДФС у Донецькій області № 60 від 21.02.2019 року ОСОБА_1 звільнено з посади головного державного інспектора-спеціаліста з юридичних питань Слов`янсько-Лиманського управління за згодою сторін з 25.02.2019 року, згідно п. 1 ст. 36 КЗпП України. Абзацом 1 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи зазначені у п. 1, п.п. «а» і «в» п. 2, п. 5 ч. 1 ст. 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період не

охоплений раніше поданими деклараціями.

Відповідно до пп. 2 п. 5 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року № 959/29089, декларація суб`єкта декларування, який припиняє діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подається не пізніше дня такого припинення. Якщо припинення зазначених функцій відбулося з ініціативи роботодавця, декларація подається не пізніше двадцяти робочих днів з дня, коли суб`єкт дізнався чи повинен був дізнатися про таке припинення.

Декларація суб`єкта декларування, який припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, охоплює період, який не був охоплений деклараціями, раніше поданими таким суб`єктом декларування, та містить інформацію станом на останній день такого періоду. Останнім днем такого періоду є день, що передує дню подання декларацій. Під раніше поданими деклараціями розуміються як декларації, що були подані до Реєстру відповідно до Закону, так і декларації, що були подані відповідно до Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції».

Також, рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яке зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року № 959/29089, затверджено форму декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Частиною 1 визначено, що декларація заповнюється та подається особисто суб`єктом декларування на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Реєстру, шляхом заповнення електронної форми. Згідно з відомостями Реєстру, декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями, ОСОБА_1 подав 17.07.2019 року о 17:48 годині.

Обов`язок належної підготовки суб`єкта декларування для подачі декларації перед звільненням, зокрема, вибір місця її подачі, покладається на самого суб`єкта декларування. Для цього у суб`єкта декларування є час з моменту прийняття ним рішення про своє звільнення та подачі відповідної заяви, яку ОСОБА_1 подав 21.02.2019 року.

Поважних причин, які б перешкоджали вчасно подати декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями ОСОБА_1 не вказано і в ході збору матеріалів по даному факту не встановлено.

Отже, ОСОБА_1 мав можливість вчасно подати декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями, однак свідомо цього не зробив. Таким чином, головний державний інспектор-спеціаліст з юридичних питань Слов`янсько-Лиманського управління Головного управління ДФС у Донецькій області ОСОБА_2 Сергійович, 17.07.2019 року в порушення вимог абз. 1 ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», під час припинення діяльності пов`язаної із виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, несвоєчасно без поважних причин подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, неохоплений раніше поданими деклараціями, а саме 17.07.2019 року о 17:48 годині, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор Борисов А.А. в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та накласти мінімальне адміністративне стягнення, передбачене санкцією даної статті.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що він не був обізнаний про подання електронної декларації перед звільненням. Просив не визнавати його винним у вчиненні даного адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Суд, вислухавши в судовому засіданні думку та пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази, прийшов до наступного.

Вирішуючи справу по суті, суд керується Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу

з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № і 700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням адміністративного судочинства є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10.02.2017 року № 56 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 року за № 201/30069, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції». Контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами верховенства права. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Згідно п.2 п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:

1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали);

2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування;

3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування;

4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування відповідно до даних Реєстру;

5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів;

6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських об`єднань, їх членів або уповноважених представників.

У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої (их) у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі.

У випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це суб`єкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює суб`єкт декларування, та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Тобто, з урахуванням поняття «суб`єкт декларування» зазначений у ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає суб`єктів, що наділені правом перевірки змін у майновому стані суб`єктів декларування, а також порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання відповідних змін суб`єктом декларування.

Отже, будь-які органи (юридичні особи), Національної поліції України, до суб`єктів, які

наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані суб`єктів декларування не відносяться. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці Національної поліції, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення. Але усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, тільки НАЗК вправі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. Посадові особи правоохоронних органів здійснюючи перевірку особи, як суб`єкта декларування, та складаючи протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, виходять за межі своїх повноважень, та діють по за межами діючого законодавства.

Таким чином, з вищевикладеного слідує, що оперуповноважений міжрайонного відділу № 5 (м. Слов`янськ) управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України старший лейтенант поліції ОСОБА_3 Д. ОСОБА_4 , що склала протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 483 від 14.08.2019 року, в даному випадку не наділена повноваженнями щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Крім того, суд зазначає, що згідно ч. 3 ст. 38 КУпАП - адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення. Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення так і день виявлення правопорушення.

Тому суд зазначає, що варто звернути увагу на встановлення моменту виявлення адміністративного правопорушення та термінів притягнення до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, оскільки вказані юридично значущі обставини пов`язані між собою.

Так, як вбачається з листа Головного управління ДФС у Донецькій області, що надійшов 30.04.2019 року до УЗЕ в Донецькій області, головний державний інспектор-спеціаліст з юридичної роботи Слов`янсько-Лиманського управління ОСОБА_1 звільнений 25.02.2019 року. Відділом з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДФС у Донецькій області надіслано повідомлення від 28.02.2019 року № 1/05-99-25-11 до Національного агенства з питань запобігання корупції про встановлений факт неподання декларації перед звільненням за період з 01.01.2019 року по 25.02.2019 року головним державним інспектором-спеціалістом з юридичної роботи Слов`янсько-Лиманського управління ОСОБА_1 (а.с.6-7).

10.05.2019 року Управлінням захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України до Головного управління ДФС у Донецькій області надійшло повідомлення про можливий факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП (а.с.8).

Отже, оперуповноважений міжрайонного відділу № 5 (м. Слов`янськ) управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України старший лейтенант поліції Попова Д.М. кизи, після отримання всіх необхідніх документів та проведення перевірки встановила, що ОСОБА_1 під час припинення діяльності пов`язаної із виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, несвоєчасно без поважних причин подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, неохоплений раніше поданими деклараціями, а саме 17.07.2019 року о 17:48 годині, таким чином прийшла до висновку, що в діях головного державного інспектора-спеціаліста з юридичної роботи Слов`янсько-Лиманського управління ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, відповідно до чого склала відносно нього протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 483 від 14.08.2019 року (а.с.18-26).

Таким чином, проаналізувавши вищевказане суд приходить до висновку, що моментом виявлення адміністративного правопорушення є 10.05.2019 року, тобто дата, з якої стало відомо про можливе вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та у зв`язку із цим проведення сбору та аналізу всіх необхідних даних та інформації,

за результатами яких оперуповноважений міжрайонного відділу № 5 (м. Слов`янськ) управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України старший лейтенант поліції Попова Д ОСОБА_5 прийшла до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

При цьому, відповідно до вимог ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд застосовує практику Європейського суду з прав людини, яка є частиною національного законодавства і джерелом права.

У цьому аспекті слід зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Отже, у разі коли національне законодавство припускає неоднозначне або множинне тлумачення норм права, національні органи зобов`язанні застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід.

Згідно п. 7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням строків на момент розгляду справи, передбачених ст. 38 КУпАП.

Враховуючи, що строк притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закінчився, суд зазначає, що провадження по даній справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 34, 35, 38, ч. 1 ст. 172-6, ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, пп. «в» п. 1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , за ч. 1 ст.172-6 КУпАП - закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП.

Скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області.

Суддя

Слов`янського міськрайонного суду В.І. Старовецький