ПОСТАНОВА
27.12.2019 року смт. Мангуш
Першотравневий районний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Чудопалової С.В.
за участю секретаря Небиліченко Т.В.,
за участю прокурора Третьяка Є.І.,
особи, яка притягається до адміністративної відповідальностіОСОБА_1 ,
захисника - адвоката Рижко Г.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Мангуш, Мангушського району, Донецької області, громадянки України, з вищою освітою, працюючою в УСЗН Мангушської районної державної адміністрації завідуючої сектором прийняття рішень відділу соціальних виплат і компенсацій, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд
09.09.2019 року до суду надійшов протокол № 528 від 28.08.2019 року, складений оперуповноваженим Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України старшим лейтенантом поліції Маскевичем А.С. про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відносно ОСОБА_1 , яка перебуваючи на посаді завідувача сектору відділу соціальних виплат і компенсацій УСЗН Мангушської РДА, будучи суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, згідно п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення десятиденного строку, встановленого ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме 26.02.2019 року, тобто на 27 день з моменту придбання майна, а саме про придбання житлового будинку, відповідно до договору купівлі-продажу № 49 від 30.01.2019 року вартість якого складає 107376 гривень та перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП.
Місце вчинення адміністративного правопорушення : АДРЕСА_1 мангушський АДРЕСА_2 , смт. АДРЕСА_3 65.
Датою вчинення правопорушення зазначено 26.02.2019 року.
Датою виявлення правопорушення, згідно протоколу, слід вважати дату зібрання всіх матеріалів перевірки та складання протоколу, тобто - 28.08.2019.
В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП не визнала, суду пояснила, що дійсно 30.01.2019 року вона на підставі договору купівлі-продажу № 49 від 30.01.2019 року придбала житловий будинок, загальною площею 74,8 м2, вартість якого складає 107376 гривень. Проте, в зв`язку із тривалою хворобою чоловіка, вона письмово повідомила НАЗК про відповідні зміни в майновому стані 26.02.2019 року, а отже не мала мети уникнути фінансового контролю за фактом придбання будинку та бажання вчинити порушення закону. Умислу на приховування факту суттєвих змін в майновому стані в зв`язку з придбанням будинку в неї не було, тому просила провадження по справі закрити.
В судовому засіданні захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Рижко Г.О. підтримала позицію свого довірителя та зазначила, що умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП у ОСОБА_1 не було, про що свідчить факт письмового повідомлення нею НАЗК про відповідні зміни в майновому стані 26.02.2019 року. Також зазначила, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 . При цьому, в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , так само як і відсутнє повідомлення НАЗК про результати такої перевірки, адресоване Управлінню, в той час як всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції. Крім того, зазначила, що попередження про спеціальні обмеження, встановлені Законами України «Про державну службу» та «Про боротьбу з корупцією» щодо прийняття державної служби та проходження державної служби від 20.03.2013 року за підписом ОСОБА_1 яке міститься в матеріалах справи, не містить попередження останньої про необхідність повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані в десятиденний строк. Більш того, воно містить посилання на ЗУ «Про боротьбу з корупцією», який втратив чинність ще 01.01.2011 року на підставі п. 2 розділу VIII «Прикінцеві положення» ЗУ «Про засади запобігання та протидії корупції» № 1506-VI. Також вказала на те, що на час розгляду справи сплив термін притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки у відповідності до ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Просила справу закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_1 .
В судовому засіданні прокурор Третьяк Є.І. зазначив, що складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, він підтримує в повному обсязі. Просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкції статті.
Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, захисника та прокурора, повно та всебічно дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.
Так, згідно протоколу № 528 від 28.08.2019 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, складеного відносно ОСОБА_1 , остання, будучи згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VІІ, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, порушила строки повідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, встановлені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».
Відповідно до диспозиції ч. 2 ст. 172-6 КУпАП адміністративна відповідальність за вказаною частиною статті настає за неподання або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунку в установі банку - нерезидента або про суттєві зміни в майновому стані.
Згідно примітки ст. 172-6 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ (далі за текстом Закон) у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку зобов`язаний повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.
Пунктом 5 ч. 1 ст. 12 Закону, Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.
Згідно наказу № 74-к від 31.12.2015 року ОСОБА_1 переведено на посаду завідувача сектору прийняття рішень відділу соціальних виплат і компенсацій УСЗН Мангушської РДА (а.с.13) та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» вона є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.
Згідно посадової інструкції завідувача сектору прийняття рішень відділу соціальних виплат і компенсацій УСЗН Мангушської РДА, затвердженої начальником УСЗН Мангушської РДА 10.09.2017 року, завідувача сектору прийняття рішень відділу соціальних виплат і компенсацій Мангушської РДА ОСОБА_1 здійснює керівництво сектором у складі відділу, розподіляє обов`язки між працівниками, очолює та контролює їх роботу, пов`язану з вирішенням питань соціально незахищених громадян, інвалідів, малозабезпечених сімей, організовує роботу відділу з опрацювання заяв на призначення усіх видів соціальної допомоги та підпорядковується начальнику відділу соціальних виплат і компенсацій. В своїй роботі керується Конституцією України, актами законодавства, що стосуються державної служби, Указами Президента України, постановами та розпорядженнями ВРУ та КМУ та іншими нормативно-правовими актами (а.с.15-17).
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 , згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ, являється суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, та суб`єктом декларування, а відтак і суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАП.
З матеріалів адміністративної справи щодо ОСОБА_1 вбачається, що вона 30.01.2019 року на підставі договору купівлі-продажу № 49 від 30.01.2019 року придбала житловий будинок, загальною площею 74,8 м2, вартість якого складає 107376 гривень, що становить 55,9 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб.
Відповідно до положень ст. 9 КупАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до положень ст.ст.10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.
Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов`язковим елементом об`єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне подання відомостей до НАЗК. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне її подання та мету такого поступку.
Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 несвоєчасно, тобто з пропуском 10 денного строку повідомив НАЗК про зміну майнового стану, тобто виконала ці дії передбачені Законом України «Про запобігання корупції» 26.02.2019 року, замість того, щоб зробити це до 09.02.19 року, обґрунтувавши цей пропуск тривалою хворобою чоловіка, з необережності забула подати декларацію про суттєві зміни в майновому стані вчасно. Однак, внесла дані у щорічну декларацію пізніше, що свідчить про відсутністю умислу на вчинення адміністративного правопорушення.
Також судом встановлено, що попередження про спеціальні обмеження, встановлені Законами України «Про державну службу» та «Про боротьбу з корупцією» щодо прийняття державної служби та проходження державної служби від 20.03.2013 року за підписом ОСОБА_1 яке міститься в матеріалах справи (а.с.14), не містить попередження останньої про необхідність повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані в десятиденний строк. Проте, воно містить посилання на ЗУ «Про боротьбу з корупцією», який втратив чинність ще 01.01.2011 року на підставі п. 2 розділу VIII «Прикінцеві положення» ЗУ «Про засади запобігання та протидії корупції» № 1506-VI.
На думку суду, наведені обставини свідчать про відсутність у ОСОБА_1 прямого чи непрямого умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 176-2 КУпАП.
Крім того, ні в протоколі про адміністративне правопорушення, ні прокурором у судовому засіданні не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб`єктивної сторони даного правопорушення в діях ОСОБА_1 , тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета інкримінованого їй правопорушення.
Вказане, на думку суду, свідчить, що неповідомлення або несвоєчасне повідомлення НАЗК в порядку ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» про суттєві зміни в майновому стані шляхом подачі окремої інформації до НАЗК при відсутності у особи умислу у вчиненні зазначених дій та вказує на відсутність суб`єктивної сторони даного правопорушення.
Таким чином, суд доходить висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяла умисно, усвідомлювала протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений порядок антикорупційних заходів щодо держсужбовців, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.
Крім того, статтею 255 КУпАП передбачено право уповноважених на те посадових осіб органів внутрішніх справ (Національної поліції) складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.ст.172-4 - 172-9.
Судом встановлено, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівником Управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України, який відбирав пояснення, робив запити, збирав докази.
При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління та інше.
Слід зазначити, що згідно Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 № 81 покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.
Суть правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП полягає у неповідомленні або несвоєчасному повідомленні про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.
При цьому слід враховувати, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.
Так, примітка до ст.172-6 КУпАП, вмішуючи вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частини 1 і 2 ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції» (далі - Закону), в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що дозволяє встановити саме ті ознаки, які мають значення для правової кваліфікації.
Відповідно до частини першої статті 4 ЗУ «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.
Згідно з пунктом 8 частини першої статті 11 Закону до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Згідно ч.3 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.
Слід зазначити, що згідно Загальних положень «Про департамент внутрішньої безпеки Національної поліції України» покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.
Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 розділу 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон). Контроль здійснюється на засадах верховенства права, через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Реєстру.
Згідно п.1 розділу II Порядку «Відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю: 1)щодо своєчасності подання; 2)щодо правильності та повноти заповнення;3) логічний та арифметичний контроль.
Згідно п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.
Департамент УЗЕ Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.
Посадовці УЗЕ Національної поліції України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.
Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.
Такий висновок узгоджується з висновком Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 11.04.2018 року за касаційною скаргою на рішення Одеського апеляційного адміністративного суду від 29.11.2017 року у справі за позовом громадянина до Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії (справа № 814/886/17), де Суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону №1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.
Натомість, в матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України обґрунтованого висновку про порушення ОСОБА_1 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, як відсутнє і звернення вказаного Управління до Національного агентства з питань запобігання корупції щодо отримання відомостей про порушення ОСОБА_1 вимог Закону України «Про запобігання корупції».
З огляду на викладене, на підставі аналізу вищезазначених нормативних актів суд доходить висновку, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.
Відповідно до вимог ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Згідно зі ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.
Враховуючи на викладене, вважаю, що в справі про адміністративне правопорушення підлягає застосуванню положення ст. 62 Конституції України про те, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
На підставі вищевикладеного, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.
Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП судовий збір стягується лише в разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.
Оскільки адміністративне стягнення на порушника не накладається, стягненню судовий збір не підлягає.
Адміністративну справу відносно ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Першотравневий районний суд Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя С.В. Чудопалова