Справа №718/837/19
Провадження №3/718/278/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.04.2019 року м.Кіцмань

Кіцманський районний суд Чернівецької області

у складі: головуючого - судді Олексюк Т.І.

секретаря - Пітак О.В.

з участю: прокурора - Руснака Т.Я.

розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від Управління захисту економіки в Чернівецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої та проживаючої в ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючої вчителем Зеленівського ЗЗСО, депутата Брусницької сільської ради, про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, будучи з 05 листопада 2015 року депутатом Брусницької сільської ради 7 скликання та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 1726 КУпАП, субєктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення вимог ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» діючи умисно, несвоєчасно, без поважних причин, подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік , 29.01.2019 року.

Свою вину у вчиненому правопорушенні ОСОБА_1 визнала повністю, пояснивши, що просто забула подати декларацію, щиро розкаялась та просила суворо не карати.

Прокурор висловився з приводу того, що протокол про вчинення ОСОБА_1 адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП, є законним і обґрунтованим, що підтверджується відповідними письмовими доказами та запропонував піддати її адміністративному стягненню у виді штрафу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що ОСОБА_1 з 05 листопада 2015 року є депутатом Брусницької сільської ради 7 скликання та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016р. № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» в 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року розпочато другий етап подання та оприлюднення декларацій згідно Закону України «Про запобігання корупції».

Підпунктом б пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014р. №1700-VII, депутати місцевих рад визначені суб'єктами декларування.

Пунктом 1 статті 45 цього ж Закону, суб'єкти декларування зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

Законом України від 11 липня 2002 року №93-IV «Про статус депутатів місцевих рад» визначено, що депутат місцевої ради (сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної) є повноважним і рівноправним членом відповідної ради представницького органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини 1 статті 3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до ч.1 ст.1726 КУпАП передбачена відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід враховувати: 1) обєктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його обєктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Для розкриття обєктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

Так, примітка до статті 1726 КУпАП містить вказівку на субєкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно- правових актів, що наповнює норму ч.1 ст.1726 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Так, для кваліфікації діяння за ч. 1 ст. 1726 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом. Зазначимо, що в ч. 1 ст. 45 Закону визначено кінцевий термін (часові межі), коли уповноважені на те особи зобовязані подати декларацію, зокрема вміщено формулювання «щорічно до 1 квітня».

Конструктивною ознакою цього правопорушення є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність за аналізованою частиною статті виключається.

Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Предметом правопорушення є декларація, подана шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції: а) за минулий рік; б) за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Судом не встановлено наявності поважних причин неподання ОСОБА_1 своєчасно декларації.

Окрім визнання ОСОБА_1 своєї вини, її вина у скоєнні даного адміністративного правопорушення підтверджується повністю матеріалами справи: змістом протоколу про адміністративне правопорушення від 21.03.2019 року за № 123, матеріалами перевірки Управління захисту економіки в Чернівецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Оцінюючи здобуті докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повністю і про кваліфікацію його дій за ч.1 ст.1726 КУпАП.

Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення відповідно до ст.35 КУпАП не встановлено.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за вчинене правопорушення, відповідно до ст.34 КУпАП, визнається її щире розкаяння.

При накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини, що раніше до адміністративної відповідальності не притягалась, її майновий стан та щире розкаяння, і вважає, що на неї слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у мінімальному розмірі.

Враховуючи наведене, ст.ст.3, 45 Закону України «Про запобігання корупції», ст.1726 КУпАП, керуючись ст.ст. 8, 23, 32, 34, 35, 245, 247, 251, 280, 283, 284, 287, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі пятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 384,20 гривень судового збору.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Чернівецького апеляційного суду через Кіцманський районний суд.

Суддя: