Житомирський апеляційний суд
Справа №280/572/19 Головуючий у 1-й інст. Рибнікова М. М.
Категорія ч.2 ст.172-6 КУпАП Доповідач Зав`язун С. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2019 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого - судді Зав`язуна С.М.,

секретаря Скородинської Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу захисника Ткачука Анатолія Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на постанову Коростишівського районного суду Житомирської області від 10 червня 2019 року,

за участю: захисника Ткачука А . О. ,

особи притягнутої

до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ :

зазначеною постановою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої: АДРЕСА_1

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) грн.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 384 грн. 20 коп.

Згідно постанови суду, ОСОБА_1 , обіймаючи з 24.11.2015 р. по даний час посаду сільського голови Харитонівської сільської ради Коростишівського району Житомирської області, відповідно до підпункту «б» п.1 ч.1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» будучи суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону у десятиденний строк з моменту отримання доходу у сумі 117893, 25 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, письмово не повідомила про це Національне агентство з питань запобігання корупції шляхом внесення відомостей до єдиного державного реєстру декларацій осіб, які уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднення на офіційному веб-сайті Національного агентства, чим порушила вимоги, передбачені чинним законодавством України, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В апеляційній скарзі захисник Ткачук А .О . просить постанову суду скасувати, як незаконну, та закрити провадження по справі. Апеляційні вимоги мотивує тим, що винесена постанова в неповній мірі відповідає фактичним обставинам справи. Звертає увагу на те, що усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єктом декларування несвоєчасно подано декларацію, чи не повідомлено про суттєві зміни в майновому стані, уповноваженні здійснювати виключно працівники НАЗК. Тому, досудова перевірка по справі проведена неуповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі. Вважає, що при складанні 31 травня 2019 року повторно відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за одним і тим же №133 та датою від 27.03.2019 працівниками Управління захисту економіки в Житомирській області, допущенні порушення чинного законодавства, які судом залишенні поза увагою. Крім того, при складанні 31 травня 2019 року другого протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за тим же №133 та тією ж датою 27.03.2019 порушено строки складання протоколу, визначені ч.2 ст.254 КУпАП, більше, ніж за три місяці.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та її захисника адвоката Ткачука А.О. в підтримку апеляційних вимог, пояснення прокурора, який просив оскаржену постанову залишити без змін, вивчивши матеріали справи, доводи апеляції, перевіривши постанову суду в межах поданої апеляції, апеляційний суд прийшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

У відповідності до вимог ч.ч.1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне (порушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Процедура складання адміністративного протоколу також визначена «Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 N1376.

На думку апеляційного суду, старшим оперуповноваженим в ОВС управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Конончуком А.І. протоколи про адміністративне правопорушення N133 від 27.03.2019 року відносно ОСОБА_1 , які надійшли до суду першої інстанції 04.04.2019 та 03.06.2019 (після доопрацювання), складено в установленому законом порядку, з дотримання вимог ст.ст.256, 268 КУпАП, «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції».

Відповідно до абз.14 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції - органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.

Пунктом 1 частини 1 ст.255 КУпАП визначено, що особами, які мають право складати протокол про адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст.172-4 - 172-9 КУпАП є уповноважені на те особи органів внутрішніх справ (Національної поліції).

Згідно ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Наказом МВС України № 81 від 07.11.2015 року затверджено Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, яким передбачено, що Департамент захисту економіки Національної поліції України є міжрегіональним територіальним органом у складі кримінальної поліції Національної поліції України та згідно із законодавством України здійснює оперативно-розшукову діяльність. Працівники Департаменту мають право, зокрема складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Сукупний аналіз вище наведених норм Закону України «Про запобігання корупції» та Кодексу України про адміністративні правопорушення, вказує, що відповідні посадові особи Національної поліції наділені повноваженнями проводити перевірку, збирати докази та складати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Апеляційні доводи захисника, що згідно «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» правом проведення перевірки та складання адміністративного протоколу за ч.2 ст.172-6 КУпАП наділено лише орган НАЗК, є необґрунтованими.

Апеляційний суд звертає увагу, що «Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» регламентує процедуру контрою та повної перевірки виключно питань, які стосуються неподання або несвоєчасного подання декларації.

Адміністративне правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

На думку апеляційного суду, дія «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» не розповсюджується на правовідносини пов`язані з неповідомленням або несвоєчасним повідомленням про суттєві зміни в майновому стані, оскільки таке повідомлення не є декларацією, а є окремим видом фінансового контролю, передбаченого ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції».

За таких обставин, апеляційні твердження захисника Ткачука А.О., що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст.ст.254, 256 КУпАП та складений неуповноваженою на це особою є необґрунтованими.

Перевіряючи апеляційні доводи в частині законності рішення суду першої інстанції про повернення на доопрацювання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , апеляційний суд бере до уваги, що правовою підставою повернення протоколу для належного оформлення є закріплений у пунктах 2, 4 ст.278 КУпАП обов`язок суду при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішити питання, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Так, суд першої інстанції двічі постановами від 13.05.2019 та 24.05.2019 повертав правоохоронному органу протокол про адміністративне правопорушення з причин допущеної неточності в змісті протоколу про адміністративне правопорушення, що стосується посилання на відповідний підпункт п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» та у зв`язку з відсутністю в протоколі мотивів дати виявлення адміністративного правопорушення, відсутністю відомостей з Єдиного державного реєстру декларацій осіб.

На думку апеляційного суду, вище викладені судом першої інстанції мотиви повернення адміністративного протоколу на доопрацювання, були безпідставними, оскільки не перешкоджали суду своєчасно, всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності з законом.

Норма ч.2 ст.172-6 КУпАП є бланкетною, а тому в адміністративному протоколі обов`язково має бути необхідне посилання на порушену норму Закону України «Про запобігання корупції».

Аналіз диспозиції ч.2 ст.172-6 КУпАП пов`язує вчинення цього адміністративного правопорушення лише внаслідок недотримання положень ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції». Така обов`язкова вказівка належно була зазначена в змісті адміністративного протоколу.

При цьому дійсно, в змісті протоколу, в частині, що стосується викладення фактичних обставин вчинення адміністративного правопорушення, в посиланні на пункт 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» замість підпункту «б», помилково було зазначено підпункт «в». Така неточність мала очевидні ознаки технічної описки, оскільки по змісту тексту містила правильне посилання на суб`єкта, на якого поширюється дія цього Закону - сільський голова Харитонівської сільської ради Коростишівського району Житомирської області.

Інші причини повернення на доопрацювання адміністративного протоколу не підтверджували недотримання ст.256 КУпАП, не були належними та визначальними в частині законного вирішення судом справи та дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення (ч.3 ст.38 КУпАП). Продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено.

Враховуючи вимоги частини третьої ст.38 КУпАП, адміністративний протокол має бути складений невідкладно після встановлення достатніх даних, що вказують на вчинення особою адміністративного корупційного правопорушення.

Згідно п.7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

На переконання апеляційного суду, суд першої інстанції вказаних вимог закону не дотримався.

В оскаржуваній постанові від 10.06.2019 суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку, що строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ст.38 КУпАП не минув, оскільки має обчислюватися з дня виявлення адміністративного правопорушення, яким є день складання протоколу про адміністративне правопорушення - 27.03.2019.

Як убачається з матеріалів справи, Харитонівською сільською радою Коростишівського району, на виконання запитів про надання інформації на адресу Управління захисту економіки Житомирської області, тобто органу який здійснював досудову перевірку, 08.02.2019 та 13.02.2019 направлялися відповідні документи, які містили дані, пов`язані з перевіркою дотримання сільською головою Харитонівської сільської ради ОСОБА_1 вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції».

Аналіз наявних в справі матеріалів, на думку апеляційного суду, дає підстави вважати, що станом на 13.02.2019 правоохоронний орган мав достатні дані, що вказували на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП. Таким чином, саме 13.02.2019 є датою виявлення вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, тобто є датою з якої розпочато обчислення перебігу трьох місячного строку накладення адміністративного стягнення.

Протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП, який було складено 27.03.2019, після неодноразових повернень на доопрацювання остаточно надійшов для вирішення до суду першої інстанції 03.06.2019 - за межами строку накладення адміністративного стягнення.

За таких обставин, оскільки на час надходження до суду протоколу про адміністративне правопорушення минули строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ст.38 КУпАП, суд першої інстанції в порядку п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, не вдаючись в оцінку доказів та вирішення питання винуватості особи щодо якої складено протокол, зобов`язаний був закрити провадження в справі.

Апеляційний суд вважає, що судовий розгляд справи проведено поза межами процесуального строку притягнення до адміністративної відповідальності, а тому прийнята судом постанова про визнання винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП є незаконною, підлягає скасуванню, а провадження в справі закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.294 КУпАП, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Ткачука Анатолія Олександровича , який діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити частково.

Постанову Коростишівського районного суду Житомирської області від 10 червня 2019 року скасувати.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Житомирського

апеляційного суду С.М. Зав`язун