31.10.2019 Єдиний унікальний № 371/230/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2019 року м. Миронівка

ЄУН 371/230/19

Провадження № 3/371/159/19

Суддя Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в АДРЕСА_1 , не працює,

за ст. 173-4 ч. 3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В :

Відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ГП № 579907 про адміністративне правопорушення за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173-4 ч. 3 КУпАП.

За змістом протоколу син ОСОБА_1 , малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись у приміщенні Зеленьківської ЗОШ І-ІІІ ступенів, що розташована за адресою : вулиця Миру, 1, село Зеленьки, Миронівський район, Київська область, вчинив булінг, а саме 14 лютого 2019 року об 11 годині виражався нецензурною лайкою, хватав за одяг, штовхав, цілував малолітніх ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в результаті чого могла бути заподіяна шкода психологічому або фізичному здоров`ю останніх.

Пнри розглґяді справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 повідомила, що з сином було проведено бесіди щодо його поведінки, у вчиненому він щиро розкаявся, вказаних дій вчиняти більше не буде.

У відповідності до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією ч. 3 ст. 173-4 КУпАП встановлена відповідність батьків дитини за боулінг (цькування). Вказаною статтею, передбачено, що особа притягується до адміністративної відповідальності за діяння, передбачене ч.1 цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років за цькування, тобто булінг, а саме, діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Існують різні підходи до визначення поняття «булінг», зокрема, визначають булінг як довготривалий процес усвідомленого жорстокого поводження, фізичного або психічного, з боку індивіда або групи по відношенню до іншого індивіда, який не здатен себе захистити в даній ситуації, або умисну, систематично повторювану та агресивну поведінку, що включає нерівність соціальної влади або фізичної сили, або як соціальну систему, яка включає переслідувача, жертву, а також сторонніх спостерігачів. Основною характеристикою булінгу є емоційне приниження, образа почуттів людини, висловлювання принизливих оцінок щодо іншої людини, що призводить до виключення її з групи. Ознаки боулінгу, зокрема, це) емоційне приниження, що включає вербальні і невербальні способи вираження; продовження емоційно образливої і принизливої поведінки впродовж тривалого періоду; непривітна і недовірлива поведінка; втручання у приватне життя людини; погіршення психологічного і фізичного стану людини, на яку спрямована агресія; намір завдати шкоду іншій людині, що дозволяє чи сприяє, щоб ця людина пережила травмуючі події, та інше.

Всі дії, які утворюють булінг, попри їх різноманіття, мають спільні риси: 1) дисбаланс влади, тобто кривдник та жертва обов`язково різні за соціальним статусом, фізичною чи психологічною адаптованістю до середовища, тощо; 2) намір нашкодити, тобто кривдник навмисно викликає емоційний або фізичний біль у потерпілого, насолоджується спостерігаючи; 3) погроза подальшої агресії, тобто кривдник і жертва розуміють, що це не перший і не останній випадок знущання. Тобто, істотними ознаками боулінгу є системність такого цькування та чітке розмежування ролей.

Відповідно до п. 3-1 ст. 1 Закону України «Про освіту», типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та / або шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Дослідивши та оцінивши письмові докази, долучені до матеріалів справи про адміністративне правопорушення в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в даному випадку дійсно має місце неправомірна поведінка з боку малолітнього ОСОБА_2 стосовно інших учнів Зеленьківської ЗОШ І-ІІІ ступенів.

Проте, в даному випадку відсутні складові поняття цькування (булінгу), а саме - відсутнє систематичне постійне насилля з боку групи осіб, або однієї особи за підтримки групи осіб, з ознаками нерівності сил, застосованих та направлених до однієї тієї самої людини ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення малолітнійОСОБА_2 виражався нецензурною лайкою, хватав за одяг, штовхав та цілував малолітніх дівчат.

В діях малолітнього ОСОБА_2 відсутні ознаки травлі (булінгу), оскільки якщо одна дитина когось задирає, ображає, дратує, а інші його в цьому не підтримують, засуджують його дії, співчувають потерпілому від нападок, то це не є цькуванням, а є проблемою з агресивною поведінкою конкретної дитини.

За таких обставин в діях малолітнього не встановлено ознак булінгу у розумінні ст.173-4 КУпАП.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Особу не може бути притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення, яке не вказано (не конкретизовано) в протоколі про адміністративне правопорушення.

Дані висновки відповідають нормам національного права та позиції Європейського суду з прав людини, викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Карелін проти Росії» від 20 вересня 2016 року, в якій зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За умов відсутності належних і допустимих доказів вчинення малолітнім боулінгу (цькування), провадження, порушене відносно його матеріОСОБА_1 , підлягає закриттю за відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-4 ч. 3 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 9, 245, 247, 251, 268, 280, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-4 ч. 3 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області протягом десятиденного терміну з дня винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя підпис Л.О.Капшук

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О.Капшук