Справа № 163/2339/18
Провадження № 3/163/526/19
ЛЮБОМЛЬСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2019 року місто Любомль

Суддя Любомльського районного суду Волинської області Чишій С.С.

з участю секретаря Філімонюк О.І.,

представника Волинської митниці ОСОБА_1,

захисника ОСОБА_2,

розглянувши в приміщенні суду направлені Волинською митницею ДФС матеріали справи за протоколом № 6613/20500/18 про притягнення до відповідальності за ст.472 МК України

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянку України, що проживає ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП невідомий, закордонний пас-порт FA062990,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3, 28.10.2018 року з ОСОБА_4 в Україну через митний пост «Ягодин» Волинської митниці автомобілем «Рено», номерний знак НОМЕР_1, в порушення положень ст.378 МК України та постанови КМ України від 21.05.2012 року №434 не задекларувала за встановленою формою 323 банок червоної ікри з маркуванням "Deluxe Keta" вагою 140 г кожна невстановленої вартості, що знаходились на сидінні в багажному відділенні автомобіля разом із задекларованими товарами і були виявлені під час митного контролю, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.472 МК України.

Правопорушниця на розгляд справи в суді не зявилась.

Її захисник адвокат ОСОБА_2 не заперечив проти проведення засідання без участі підзахисної та висловив свою правову позицію щодо неможливості накладення штрафу як адміністративного стягнення через відсутність доказів вартості товарів.

Представник Волинської митниці під час розгляду протоколу заявив, що вважає доведеною винуватість ОСОБА_3 у вчиненні порушення митних правил, просив накласти стягнення в межах санкції ст.472 МК України, стягнути витрати митниці і судовий збір.

Винуватість ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення повністю стверджена матеріалами справи: протоколом про порушення митних правил, митною декларацією та письмовими поясненнями порушниці, митними деклараціями пасажирів автомобіля ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, актом про проведення митного огляду транспортного засобу, службовою запискою.

Враховуючи передбачену законом санкцію та доведеність вини порушниці, стягнення на неї слід накласти у вигляді конфіскації незадекларованих товарів.

Щодо накладення штрафу як адміністративного стягнення вбачаються підстави для такого висновку.

Санкція ст.472 МК України передбачає відповідальність у вигляді накладення на винну особу штрафу в розмірі 100 відсотків вартості цих товарів, транспортних засобів з конфіскацією зазначених товарів, транспортних засобів.

Стаття 374 МК України встановлює норми ввезення товарів по "зеленому коридору". В частині вартісних показників така норма в автомобільних пунктах пропуску становить 500 євро фактурної вартості товарів.

Такі ж положення щодо обчислення вартості переміщуваних товарів як фактурної містить стаття 368 МК України, а також Порядок справляння митних платежів при ввезенні на митну територію України товарів громадянами, затверджений наказом Мінфіну від 22.05.2012 року № 581.

Митний кодекс України на визначає окремого порядку встановлення вартості товарів в цілях визначення розміру штрафу за порушення митних правил.

В той же час цей кодекс не містить іншого визначення вартості, окрім як митної, а штраф за порушення митних правил визначається виключно у відсотках вартості товарів, транспортних засобів.

З огляду на положення ст.7 МК України щодо складових частин митної справи (застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів) та ст.458 МК України щодо визначення поняття порушення митних правил вбачаються підстави для висновку, що розмір штрафу як адміністративного стягнення має визначатись з огляду на митну (в тому числі фактурну) вартість товарів.

В частинах 2, 3 статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ 1947) вказано:

"2. a) Оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.(*)

b) Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов'язуватися або i) з порівнюваними кількостями, або ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.(*)

c) Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту b) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.(*)

3. Оцінка будь-якого імпортованого товару для митних цілей не повинна включати суми будь-якого внутрішнього податку, застосованого в країні походження чи експорту, від якого імпортований товар був звільнений або який був чи буде знятий шляхом повернення сплаченої суми".

В протоколі про порушення митних правил вартість 323 банок з маркуванням " Deluxe Keta" вагою 140 г кожна вказана у 58 140 гривень. При цьому жодного обгрунтування для визначення саме такої ціни зміст протоколу не містить.

У приєднаному до протоколу висновку експерта ДПМЕ ДФС № 146 вартість предметів визначена у 49 096 гривень із застосуванням порівняльного підходу і віднайденої в мережі Інтернет інформації про вартість 1 банки червоної ікри вагою 145 г нетто у 190 гривень.

Згідно з висновком експертів ДПМЕ ДФС № 176 вага нетто вмісту жерстяної банки, наданої для дослідження, встановлена у 138,9 г. Найменування товару визначено як зерниста ікра лососевих риб з вмістом кухонної солі 5,06%. Загальну вартість 323 банок такої ікри відповідно до змісту постанови про призначення експертизи встановлено у 51 240,72 гривні. При цьому використано порівняльний підхід і взято до уваги інформацію з українських сайтів мережі Інтернет, однак жодна із сторінок цих сайтів до висновку не приєднана.

Таким чином, висновки експертів ДПМЕ ДФС містять ціну на ікру лососевих риб, за яку такий товар продається в Україні.

Таке визначення вартості товару для митних цілей, в тому числі, для визначення розміру штрафу за порушення митних правил, не відповідає положенням ГАТТ 1947, а отже відповідно до ч.3 ст.1 МК України дає підстави для висновку, що вартість товару по справі не визначена.

Стаття 472 МК України в разі доведеності вини особи передбачає стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості цих товарів, транспортних засобів з конфіскацією зазначених товарів, транспортних засобів.

Таке стягнення є безальтернативним і позбавляє суд врахувати характер і суспільну шкідливість правопорушення та особу винного.

Крім цього, в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Гірлян проти Росії" від 09.10.2018 (скарга № 35943/15, §31) зазначено, що положення Кодексу про адміністративні правопорушення Росії … не залишає за судом права винесення вироку стосовно будь-якого розсуду … шляхом надання права вибору між штрафом, еквівалентним, по крайній мірі, неоголошеній сумі, або конфіскації неоголошених готівкових коштів. На думку Суду, така жорстка система не в змозі забезпечити необхідний справедливий баланс між вимогами загальних інтересів и захистом права особи на власність. … (див. Ісмаїлов, § 38, и Болевич, § 45, Танасов проти Румунії № 65910/09, § 28, 31 жовтня 2017 року).

З огляду на зазначені вище обставини цієї справи та практику Європейського Суду з прав людини вбачаються підстави для висновку, що застосування до ОСОБА_3 і штрафу, і конфіскації предметів порушення митних правил, що передбачено санкцією ст.472 МК України як безальтернативне стягнення, буде порушенням положень ст.1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки буде непропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника і буде очевидно неспіврозмірним практичній ролі "правопорушення та відповідальності", а сама вартість товарів належними і допустимими доказами по справі не встановлена.

Таким чином, встановлено підстави для накладення на ОСОБА_3 стягнення у вигляді конфіскації предметів порушення митних правил без застосування штрафу.

З порушниці в порядку ст.520 МК України та наказу Міністерства фінансів України від 15.06.2012 року №731 підлягають стягненню витрати митниці на зберігання товарів протягом 162 діб за курсом НБУ на дату розгляду справи, а також судовий збір згідно із п.5 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір".

Керуючись ст.ст.522, 527, 528 МК України,

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_3 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.472 МК України, і накласти на неї стягнення у вигляді конфіскації в дохід держави 323 банок червоної ікри з маркуванням "Deluxe Keta" вагою 140 г кожна.

Стягнути із ОСОБА_3 в користь Волинської митниці ДФС України 978 (дев'ятсот сімдесят вісім) гривень витрат по справі на зберігання товарів на рахунок 9069 в ГУДКСУ у місті Києві(МФО 820172, , призначення платежу "відшкодування витрат за зберігання товарів на складах митного органу").

Стягнути із ОСОБА_3 в користь держави 384 (триста вісімдесят чотири) гривні 20 копійок на рахунок 3262 в Казначействі України (МФО 899998, , отримувач УК в Любомльському районі, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу "судовий збір у справах про адміністративні правопорушення").

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду через Любомльський районний суд.

Суддя Любомльського районного суду

Волинської області ОСОБА_9