Справа № 265/2869/19
Провадження № 3/265/1367/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2019 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Копилова Лариса Вікторівна, розглянувши матеріали, які надійшли з Державного агентства рибного господарства Азовське басейнове управління відділ рибоохоронного патруля № 3 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

24 квітня 2019 року о 01:05 годині ОСОБА_1 на узбережжі р.Кальміус, в Лівобережному районі м.Маріуполя здійснював лов риби забороненим знаряддям лову сіткою «павук», при цьому улов риби при затриманні склав: тарань 1 шт., порушивши п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлявся рекомендованим судовим повідомленням, яке було повернуто на адресу суду з відміткою «про закінчення терміну зберігання». Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 вину у вчинених правопорушеннях визнав повністю.

Вина ОСОБА_1 підтверджується матеріалами справи, а саме протоколом про адміністративне правопорушення № 017405 від 24 квітня 2019 року, матеріалами доданими до нього, та поясненнями останнього.

При цьому суд зазначає, що за п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» зазначено, що відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КпАП.

Суд зазначає, що незаконно виловлена правопорушником тарань 1 шт., не була нерестовою рибою, не є нечисленним видом, бо є промисловою рибою, вилов якої не заборонено, а також розмір завданої ОСОБА_1 природному середовищу шкоди не перевищує у 250 і більше разів неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

На підставі встановлених обставин справи та за відсутності таким чином у діях ОСОБА_1 складу злочину, передбаченого ст. 249 КК України, суд вважає, що в діях правопорушника мається склад правопорушення, передбачений ст. 85 ч. 4 КУпАП, оскільки ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства.

Враховуючи особу правопорушника та обставини справи, суд вважає можливим застосувати до винної особи адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією статті КУпАП із конфіскацією знарядь вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Відповідно до ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди незалежно від розміру шкоди.

Згідно із «Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України», затвердженими постановою від 21 листопада 2011 року № 1209 Кабінету Міністрів України, ціна збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становить щодо тарань 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 грн, отже вартість 1 штук тарані, становить 85 гривень.

Таким чином з правопорушника на користь держави підлягає стягненню за завдану природному середовищу шкоду 85 гривень.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП з порушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 384,20 гривень.

На підставі ст. 85 ч. 4 КУпАП, керуючись ст.ст. 33, 36, 40, 40-1, 280, 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст.85 ч.4 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією сіток «павук», та з конфіскацією водних живих ресурсів.

Сіть «Павук» 2 м х 2 м, вічко 20 мм, яка зберігається згідно квитанції про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративне правопорушення № 01745 від 24 квітня 2019 року, у Державному агентстві рибного господарства Азовське басейнове управління відділ рибоохоронного патруля № 3 - знищити.

Незаконно здобуті водні живі ресурси рибу «тарань» у кількості 1 шт., яка була вилучена у ОСОБА_1 та передана на зберігання згідно накладної № 57 від 24 квітня 2019 року ФОП ОСОБА_2 - конфіскувати та знищити.

Стягнути з ОСОБА_1 збитки завдані природному середовищу в дохід держави в розмірі 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 384,20 гривень.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області протягом десяти днів з моменту винесення постанови.

Суддя Копилова Л.В.