Справа № 757/286/19-п
Провадження № 3/761/2488/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мартинов Євген Олександрович, при секретарі Лисаку М.Ю., за участю особи, відносно якої складені адміністративні протоколи, ОСОБА_1 , захисника Лефор Г.І., прокурора Онищенка А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи про адміністративні правопорушення, що надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, одруженого, з вищою освітою, адвоката, депутата Київської міської ради, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , за частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

04 березня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 19 грудня 2018 року № 31-05/478, відповідно до якого ОСОБА_1 , як депутат Київської міської ради, тобто особа, уповноважена на виконання функцій місцевого самоврядування, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», 14 грудня 2017 року, перебуваючи в приміщенні Київської міської ради та беручи участь у пленарному засіданні V сесії Київської міської ради VIII скликання, усвідомлюючи, що підпунктом 5 пункту 3.1 «Приватизація» проекту порядку денного пленарного засідання передбачено розгляд питання про приватизацію земельної ділянки його дружиною ОСОБА_2 , не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів (шляхом самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради) у зв`язку з прийняттям Київською міською радою рішення про прийняття порядку денного в цілому, чим порушив вимоги, встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 та ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Такі дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, 19 березня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 19 грудня 2018 року № 31-05/488, відповідно до якого ОСОБА_1 , як депутат Київської міської ради, тобто особа, уповноважена на виконання функцій місцевого самоврядування, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», 14 грудня 2017 року, перебуваючи в приміщенні Київської міської ради та беручи участь у пленарному засіданні V сесії Київської міської ради VIII скликання, усвідомлюючи, що підпунктом 5 пункту 3.1 «Приватизація» проекту порядку денного пленарного засідання передбачено розгляд питання про приватизацію земельної ділянки його дружиною ОСОБА_2 , взяв участь у розгляді та прийнятті рішення про прийняття порядку денного пленарного засідання V сесії Київської міської ради VIII скликання в цілому без попереднього самостійного публічного оголошення про конфлікт інтересів, чим порушив вимоги, встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 та ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Такі дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Присутній у судовому засіданні прокурор Онищенко А.В. звернувся до суду з клопотанням про повернення Національному агентству з питань запобігання корупції матеріалів справи про адміністративні правопорушення для дооформлення, у зв`язку з відсутністю ОСОБА_1 14 грудня 2017 року на пленарному засіданні Київської міської ради при прийнятті порядку денного пленарного засідання V сесії Київської міської ради VIII скликання в цілому, підпунктом 5 пункту 3.1 «Приватизація» якого було передбачено розгляд питання про приватизацію земельної ділянки його дружиною ОСОБА_2 .

Захисник Лефор Г.І. заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, наполягаючи на закритті провадження у справі відносно ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю події адміністративного правопорушення.

Особа, відносно якої складені адміністративні протоколи, ОСОБА_1 підтримав позицію захисника.

Дослідивши протоколи про адміністративні правопорушення та додані до них матеріали, заслухавши думку ОСОБА_1 , його захисника Лефор Г.І. та прокурора Онищенка А.В., суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Пунктом 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що реальним конфліктом інтересів є суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

У свою чергу, підпунктом 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Проаналізувавши вищевказані положення закону, а також враховуючи фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що у даному випадку приватний інтерес для ОСОБА_1 становило питання про приватизацію земельної ділянки його дружиною ОСОБА_2 .

При цьому, положенням статті 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у тому числі депутати місцевих рад, зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Положенням ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Відповідно до ч. 15 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядок підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Таким чином, з вказаних вище положень закону вбачається, що всі питання, пов`язані з підготовкою та розглядом місцевою радою питань на пленарних засіданнях, а також питань, пов`язаних із прийняттям радою рішень про затвердження порядку денного сесії, регулюються відповідним регламентом, з чого, в свою чергу, слідує висновок, що і порядок повідомлення депутатом про наявність у нього конфлікту інтересів при розгляді певного питання або ж при затвердженні регламенту сесії, як одне з процедурних питань, також регулюється регламентом відповідної ради.

Статтею 8 Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням І сесії VIII скликання Київської міської ради від 07 липня 2016 року № 579/579 (зі змінами та доповненнями, внесеними рішенням Київської міської ради від 14 вересня 2017 року № 2/3009), передбачено, що конфлікт інтересів, про який було заявлено належним чином, не є ані злочином, ані правопорушенням, ані порушенням правил депутатської етики; у разі виникнення у депутата Київради реального чи потенційного конфлікту інтересів він не має права брати участь у прийнятті відповідного рішення Київрадою або будь-якими її органами, а також не має права як депутат Київради брати участь в обговоренні питань, які пов`язані з питанням, щодо якого у депутата виник конфлікт інтересів.

Частиною 3 зазначеної статті Регламенту Київської міської ради встановлено, що депутат зобов`язаний не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався чи повинен був дізнатися про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, письмово повідомляти про це голові постійної чи тимчасової контрольної комісії, до складу якої він входить, Київському міському голові та голові постійної комісії Київради , до функціональної спрямованості якої належить питання запобігання корупції. Головуючий на пленарному засіданні Київради або голова постійної чи тимчасової контрольної комісії, до складу якої входить депутат, перед розглядом відповідного проекту рішення інформує Київраду або відповідну комісію Київради про наявність у депутата конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 8 Регламенту у випадку виявлення у себе реального чи потенційного конфлікту інтересів на пленарному засіданні Київради або засіданні постійної чи тимчасової контрольної комісії Київради депутат Київради зобов`язаний публічно заявити про такий конфлікт інтересів або письмово повідомити про це головуючому на пленарному засіданні Київради чи голові відповідної постійної або тимчасової контрольної комісії, який інформує про це присутніх перед розглядом проекту рішення.

Згідно з п. 2.3 «Конфлікт інтересів у діяльності посадових осіб місцевого самоврядування та депутатів місцевих рад» Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29 вересня 2017 року № 839, в ситуації потенційного чи реального конфлікту інтересів особи, уповноважені на виконання функцій місцевого самоврядування, можуть брати участь у розгляді, підготовці, прийнятті рішень відповідною радою за сукупності таких умов: - особа самостійно заявляє про конфлікт інтересів публічно (про що вноситься відповідний запис до протоколу засідання ради); - оголошення про конфлікт інтересів здійснюється під час засідання ради, до початку розгляду питання, у вирішенні якого є приватний інтерес.

Системний аналіз Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України «Про запобігання корупції», Регламенту Київської міської ради свідчить про те, що розгляд та прийняття порядку денного пленарного засідання сесії ради не є розглядом питання, щодо якого у депутата виникає конфлікт інтересів, а тому останній не зобов`язаний повідомляти про наявність у нього реального конфлікту інтересів шляхом самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради та ухилятися від розгляду та прийняття рішення про прийняття порядку денного пленарного засідання в цілому без попереднього самостійного публічного оголошення про конфлікт інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 49-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Частиною 4 ст. 49-1 вказаного Закону передбачено, що депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Згідно зі ст. 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради є представником інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу; зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Таким чином, депутат місцевої ради, представляючи інтереси територіальної громади, зобов`язаний брати участь у роботі ради, в тому числі шляхом голосування про прийняття тих чи інших рішень.

Положенням ст. 32 Регламенту Київської міської ради встановлено, що проект порядку денного формується Київським міським головою на основі попереднього порядку денного, підготовленого управлінням організаційного та документального забезпечення діяльності Київської міської ради шляхом систематизації всіх направлених проектів рішень, що були розглянуті з дотриманням вимог статей 30-31 Регламенту, з урахуванням рекомендацій Президії Київської міської ради.

Відповідно до ч. 8 ст. 34 Регламенту Київської міської ради проект порядку денного пленарного засідання Київради, сформований відповідно до вимог цього Регламенту, затверджується в цілому більшістю голосів депутатів від загального складу Київради .

Положеннями частини 3 та 4 ст. 34 Регламенту Київської міської ради передбачена можливість виключення та включення до проекту порядку денного проектів рішень Київради шляхом голосування більшістю голосів від загального складу Київської міської ради.

З системного аналізу зазначених вище положень закону суд приходить до висновку про те, що проект порядку денного є процедурним документом, що визначає, які саме проекти рішень та в якому порядку виносяться на голосування до Київської міської ради і, враховуючи, що проекти рішень Київської міської ради включені до порядку денного заздалегідь, стосовно яких не ставиться питання про виключення з порядку денного, не виносяться на голосування окремо, а голосуються в цілому, у зв`язку з чим у такому випадку відсутня суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а, отже, й відсутній реальний конфлікт інтересів.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги те, що відповідно до протоколу № 66 пленарного засідання V сесії VIII скликання Київської міської ради від 14 грудня 2017 року питання (проект рішення) про приватизацію земельної ділянки ОСОБА_2 було включено до попереднього проекту порядку денного, поданого на розгляд Київської міської ради, та стосовно нього не ставилось питання про виключення з порядку денного, суд приходить до висновку, що голосування ОСОБА_1 за прийняття порядку денного пленарного засідання V сесії VIII скликання Київської міської ради 14 грудня 2017 року в цілому не було б прийняттям рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Разом із тим, судом встановлено, що 14 грудня 2017 року відбулося пленарне засідання V сесії VIII скликання Київської міської ради.

Як вбачається з протоколу № 65, пленарне засідання V сесії VIII скликання Київської міської ради 14 грудня 2017 року розпочалося о 10 годині 34 хвилини і на розгляд депутатів було винесено питання про порядок денний пленарного засідання, а саме: проекти рішень «Про прийняття до розгляду проекту рішення «Про Програму економічного і соціального розвитку міста Києва на 2018-2020 роки (від 12 грудня 2017 року № 08/231-3155/ПР) та «Про прийняття до розгляду проекту рішення «Про бюджет міста Києва на 2018 рік» (від 12 грудня 2017 року № 08/231-3156/ПР).

О 10 годині 48 хвилин та о 10 годині 51 хвилині відбулося голосування за прийняття вказаного порядку денного за основу та затвердження порядку денного в цілому, в якому ОСОБА_1 , виконуючи свій обов`язок брати участь у роботі сесії ради, передбачений ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст. 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», взяв участь.

У той же час, як вбачається з протоколу № 66, 14 грудня 2017 року відбулося ще одне пленарне засідання V сесії VIII скликання Київської міської ради, яке розпочалось о 14 годині 44 хвилині і до порядку денного якого були внесені загальні питання, питання власності, питання містобудування та землекористування, в тому числі, питання про приватизацію земельної ділянки ОСОБА_2 .

З документів, наданих заступником міського голови - секретарем Київської міської ради Прокоповим В.В. на звернення депутата ОСОБА_1 , останній був відсутній на вказаному пленарному засіданні 14 грудня 2017 року, не брав участі в голосуванні о 14 годині 48 хвилин за прийняття порядку денного за основу, а о 15 годині 17 хвилин та о 15 годині 20 хвилин - про затвердження порядку денного в цілому.

Таким чином, у зв`язку з відсутністю 14 грудня 2017 року на засіданні V сесії VIII скликання Київської міської ради після 14 години 00 хвилин ОСОБА_1 фізично не міг повідомити про наявність у нього реального конфлікту інтересів (шляхом самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради), у зв`язку з прийняттям Київською міською радою рішення про прийняття порядку денного в цілому. Також ОСОБА_1 не брав участі в розгляді та прийнятті рішення про прийняття порядку денного пленарного засідання V сесії VIII скликання Київської міської ради в цілому, підпунктом 5 пункту 3.1 «Приватизація» якого було передбачено розгляд питання про приватизацію земельної ділянки його дружиною ОСОБА_2

Крім того, суд враховує те, що рішення про приватизацію земельної ділянки ОСОБА_2 приймалося Київською міською радою на пленарному засіданні 20 грудня 2017 року, на якому ОСОБА_1 був відсутній, участі в обговоренні та прийнятті рішення не брав, про конфлікт інтересів повідомив належним чином.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 не порушив вимоги, встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 та ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а подія адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, відсутня, у зв`язку з чим провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. 172-7, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 280, 283-285, 287-289 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю події адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова набирає чинності після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Суддя Мартинов Є.О.