Справа № 199/3386/19
ПОСТАНОВА

іменем України

15 травня 2019 року місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Щербина-Почтовик І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративне правопорушення відносно: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 р.н., громадянина України, пенсіонерки та працюючої сестрою-господаркою у обласному ТУБ, проживаючої у АДРЕСА_1, яка притягується до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

за участі особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1.

ВСТАНОВИВ:

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення серія АА №321669 від 14.04.2019, ОСОБА_1 14.04.2019 о 00.10 у місті Дніпрі по вулиці Вишневій поблизу будинку №34, перебуваючи в стані сильного алкогольного спяніння виражалася нецензурною лайкою стосовно потерпілої та у бік поліцейських, чим порушував громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечувала проти фактів викладених у протоколі, пояснивши що подібних дій вона не вчиняла.

Потерпіла ОСОБА_2 стверджувала, що ОСОБА_1 14.04.2019 о 00.10 перебувала у стані сильного алкогольного спяніння та висловлювалася на її адресу нецензурною лайкою.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний повно, всебічно та обєктивно зясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Так, статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, як свідчить хіміко-токсикологічний аналіз на вміст алкоголю №4087 від 14.04.2019 о 11.35 годині, у ОСОБА_1 результат 0 (‰), що вказує на те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Через що до показів потерпілої ОСОБА_2 суд відноситься критично, оскільки її покази спростовуються хіміко-токсикологічним аналізом на вміст алкоголю №4087 від 14.04.2019.

Крім вказаного, фабула протоколу про адміністративне правопорушення взагалі не містить прізвищ осіб, спокій яких порушила ОСОБА_1, а протокол містить прізвище «Жуляєва», однак до суду як потерпіла зявилася - «Жиляєва» .

З урахуванням положень ч.1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії, рішення від 30 травня 2013, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» (заява №926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має право самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становити порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Суд, у свою чергу, враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення, визначає межі судового розгляду і є доказом у справі, - не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у скоєнні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Відповідно до вимог п. 1) ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в справі відсутні обєктивні і належні докази, які б підтверджували наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в діях ОСОБА_1, у звязку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1) ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

На підставі п. 1) ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити, у зв'язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська.

Суддя: І.В. Щербина-Почтовик

15.05.2019