Справа № 182/4244/19
Провадження № 3/0182/1243/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.07.2019 м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл.

Клименко І. В.,

секретар судового засідання Степанова О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Нікополь адміністративну справу, яка надійшла з Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована у АДРЕСА_1 , проживає у АДРЕСА_2 , працює директором ПП «Оазіс», депутат Нікопольської районної ради, рнокпп НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП

за участю прокурора Мураховського О. В.

особи, що притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

в с т а н о в и в:

Відносно ОСОБА_1 складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, у якому зазначено наступне:

«Згідно рішення першої сесії Нікопольської районної ради від 24.11.2015 «Про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів Нікопольської районної ради VII скликання» було визнано повноваження депутатів Нікопольської районної ради Дніпропетровської області, серед яких обрано депутатом Нікопольської районної ради VII скликання ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Пунктом 1 ст. 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», передбачено, що депутат місцевих рад зобов`язаний додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.

Частиною 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Частиною 3 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунку в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Частиною 5 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях.

Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Відповідно до п. 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства від 10.06.2016 № 3 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 3959/29089, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10.06.2017, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 за № 961/29091, затверджено Правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування.

Пунктом 1 вказаних Правил встановлено, що відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування зазначений суб`єкт не пізніше ніж на десятий календарний день з дня отримання доходу або придбання майна зобов`язаний повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Під суттєвою зміною у майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення.

Відповідно до п. 2 вказаних Правил встановлено, що повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається).

Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Частиною 2 ст. 331 вказаного Кодексу встановлено, що якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» дія нього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, розміщене на території України, та обтяжень таких прав.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» установлено у 2017 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб у розмірі з 1 січня 2017 року - 1 600 грн. Отже, 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2017 року, становить грошову суму у розмірі 80 000 грн.

Відповідно до рішення Національного агентства від 10.06.2016 № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яке зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 (зі змінами від 18.08.2016), повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», службових осіб, станом на 01.09.2016 чи пізніше цієї дати займають згідно зі ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, розпочинається з 01.09.2016. Для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень) період подачі розпочинається з 01.01.2017.

Таким чином, починаючи з 01.01.2017 на ОСОБА_1 , як на депутата районної ради, у разі суттєвої зміни у майновому стані розповсюджується обов`язок не пізніше ніж на десятий календарний день з дня отримання доходу або придбання майна повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

ОСОБА_1 , являючись депутатом Нікопольської районної ради Дніпропетровської області, будучи згідно з підпунктом «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією та суб`єктом декларування, 22.09.2017 уклала договір міни земельних ділянок, що здійснюється відповідно до положень ст. 715, 716 ЦК України, який посвідчено приватним нотаріусом Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Гульбандян Л. В., в результаті якого набула право власності на земельну ділянку, кадастровий номер НОМЕР_2 , площею 5,1046 гектарів, яка знаходиться на території Дмитрівської сільської ради Нікопольського р-ну. Експертна грошова оцінка вищевказаної земельної ділянки відповідно Звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки від 10.04.2017, виконаного ТОВ «Сервіс Експерт М», становила 152 630 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, тобто на суму, що перевищує 80 000 гривень. Оціночна вартість вказаної земельної ділянки, яка була узгоджена сторонами договору для цього правочину становила 153 500 грн. (п. 2.1 вказаного договору).

Відповідно до договору міни земельних ділянок від 22.09.2017, посвідченого та зареєстрованого в реєстрі за № 2883 приватним нотаріусом Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Гульбандян Л. В., ОСОБА_1 придбала нерухоме майно - земельну ділянку під кадастровим номером НОМЕР_2 , площею 5,1046 гектарів, яка знаходиться на території Дмитрівської сільської ради Нікопольського району.

Згідно п. 4.1 вказаного договору право власності Сторін на земельні ділянки підлягає державній реєстрації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та виникає у Сторін з моменту державної реєстрації цього права, відповідно до ст. ст. 182, 334 ЦК України та ст. 125 ЗК України.

Оскільки договір міни земельних ділянок від 22 вересня 2017 був підписаний особисто ОСОБА_1 , це свідчить про те, що остання особисто була ознайомлена зі змістом вказаного договору та засвідчила вказаний факт своїм підписом.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на підставі зазначеного договору міни, приватним нотаріусом Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Гульбандян Л. В. 22.09.2017 проведено запис про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером НОМЕР_2 за ОСОБА_1 .

Як передбачено ч. 1 ст. 715 ЦК України, за договором міни (бартеру) кожна із сторін зобов`язується передати другій стороні у власність один товар в обмін на інший товар.

Згідно ч. 2 ст. 715 ЦК України, кожна із сторін договору міни є продавцем того товару, який він передає в обмін, і покупцем товару, який він одержує взамін.

Відповідно до ч. 4 ст. 715 ЦК України право власності на обмінювані товари переходить до сторін одночасно після виконання зобов`язань щодо передання майна обома сторонами, якщо інше не встановлено договором або законом.

Тобто при проведенні міни передбачена одночасність виникнення права власності на обмінювані товари в обох сторін, незалежно від того, хто отримав товар в своє розпорядження раніше.

Стаття 716 ЦК встановлює правове регулювання міни, а саме те, що до договору міни застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, договір контрактації або інші договори, елементи яких містяться в договорі міни, якщо це не суперечить суті зобов`язання.

Згідно зі ст. 172 ПК України, п. 172.1 дохід, отриманий платником податку від продажу (обміну) не частіше одного разу протягом звітного податкового року житлового будинку, квартири або їх частини, кімнати, садового (дачного) будинку (включаючи земельну ділянку, на якій розташовані такі об`єкти, а також господарсько-побутові споруди та будівлі, розташовані на такій земельній ділянці), а також земельної ділянки, що не перевищує норми безоплатної передачі, визначеної ст. 121 ЗК України залежно від її призначення, та за умови перебування такого майна у власності платника податку понад три роки, не оподатковується. Для цілей цієї статті під продажем розуміється будь-який перехід права ясності на об`єкти нерухомості, крім їх успадкування та дарування (п. 172.8 ст. 172 ПК України).

Пунктом 172.2 ст. 172 ПК України визначено, що Дохід, отриманий платником податку від продажу протягом звітного податкового року більш як одного з об`єктів нерухомості, зазначених у п. 172.1 ст. 172, або від продажу об`єкта нерухомості, не зазначеного в пункті 172.1 ст. 172, підлягає оподаткуванню за ставкою, визначеною п. 167.2 ст. 167 ПК України.

Зміст правових норм, що регламентують відносини за договором міни, зокрема, відповідні статті Цивільного кодексу України, Податкового кодексу України, Земельного кодексу України, відповідно п. 6.5 Договору міни земельних ділянок, нотаріусом було роз`яснено сторонам по вказаному договору, безпосередньо ОСОБА_1 , про що свідчить її підпис у договорі.

Зі змісту Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3 також вбачається, що повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно: «Під суттєвою зміною у майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно».

Таким чином, 22.09.2017 у ОСОБА_1 , як суб`єкта декларування, відбулись суттєві зміни у майновому стані.

ОСОБА_1 , являючись особою, на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції», була зобов`язана до 24:00 02.10.2017 подати до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані шляхом заповнення форми повідомлення на офіційному веб-сайті НАЗК.

Водночас, відповідно до результатів пошуку у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (htths/.nazk.gov.ua), встановлено, що ОСОБА_1 , не повідомила про суттєві зміни у майновому стані, що відбулись 22.09.2017. При цьому на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції опубліковано декілька повідомлень ОСОБА_1 про суттєві зміни в майновому стані, що свідчить про обізнаність ОСОБА_1 з вимогами ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», вміння користуватися Єдиним державним реєстром декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, всупереч вимогам розділу VII Закону України «Про запобігання корупції» щодо фінансового контролю, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 цього Закону щодо дотримання заходів здійснення фінансового контролю, Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який був затверджений рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), депутат Нікопольської районної ради ОСОБА_1 , своєчасно, тобто у десятиденний строк з 22.09.2017, з дня придбання майна у власність - набуття на підставі договору міни земельних ділянок від 22.09.2017, права власності на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_3 007 вартістю 153 500 грн., яка перевищувала 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, не виконала обов`язок щодо вчинення активних дій, спрямованих на письмове повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про вищевказану суттєву зміну у майновому стані шляхом заповнення та подачі відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Депутат Нікопольської районної ради Дніпропетровської області ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, - не повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Матеріальної шкоди правопорушенням не заподіяно.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, являється Дніпропетровська обл., м. Нікополь, вул. Шевченка, 130

Датою виявлення правопорушення є дата складання цього протоколу.»

ОСОБА_1 в судовому засіданні винною себе не визнала. Вказує, що 22.09.2017 між нею та ОСОБА_2 було укладено Договір міни земельних ділянок, за умовами якого ОСОБА_2 передав їй у власність земельну ділянку площею 5,1046 га, а вона передала у власність ОСОБА_2 земельну ділянку площею 6,7326 га. Обидві земельні ділянки були передані без зміни цільового призначення, знаходяться на території Дмитрівської сільської ради Нікопольського р-ну, належать до однієї категорії земель - землі для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та мають однакову грошову оцінку. Договір посвідчено нотаріально. За умовами Договору міни вони оцінили свої земельні ділянки у 153 500 грн. Грошова доплата за вказаним договором не здійснювалася. Суть укладеного договору міни полягає в обміні рівноцінними земельними ділянками - за призначенням і грошовою оцінкою. Нею не отримано жодного доходу внаслідок укладення вказаного договору міни, суттєві зміни в майновому стані також не відбулись, оскільки одночасно з набуттям права власності на одну земельну ділянку вона втратила право власності на іншу земельну ділянку. Вказує, що роз`яснення Національного агентства з питань запобігання корупції щодо заповнення декларацій неодноразово змінювалась. Станом на день укладення та реєстрації договору міни земельних ділянок від 22.09.2017 на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції було зазначено, якщо нерухоме майно було відчужене без отримання доходу, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані не подається, навіть якщо вартість такого майна перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб на перше січня відповідного року. Вона одночасно з набуттям права власності на земельну ділянку відчужила належну їй земельну ділянку, яка на підставі договору міни вибула з її володіння. А отже, реальної суттєвої зміни у її майновому стані не відбулось, грошові доплати за вказаним договором не здійснювались, грошова оцінка обох земельних ділянок є однаковою, жодної матеріальної вигоди від обміну земельними ділянками вона не отримала. Також, просила суд взяти до уваги, що Департамент захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, що наділені правом перевірки декларацій, суб`єктів декларацій та перевірки повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, оскільки таким правом наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, а тому досудова перевірка та протокол про адміністративне правопорушення складено не уповноваженим органом, а докази у справі, які здобуті з порушенням вказаних вимог, є недопустимими. Просила провадження по справі відносно неї закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні просив суд визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні корупційного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КупАП. Проти закриття справи у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення заперечував. Вважає не обґрунтованими твердження про те, що в ДЗЕ Національної поліції України відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій.

Судом досліджено матеріали справи:

- протокол про адміністративне правопорушення № 1225 від 18.06.2019, в якому викладені обставини вчинення правопорушення (а.с. 1-11). Протокол про адміністративне правопорушення складено у присутності ОСОБА_1 ;

- копія запиту до голови Нікопольської районної ради про надання інформації та копій документів від 03.04.2019 Управління захисту економіки в Дніпропетровській області (а.с. 17-19);

- копія листа про надання копій документів від 09.04.2019 Управлінню захисту економіки в Дніпропетровській області від Нікопольської районної ради. У вказаному листі зазначено, що місцеві ради не мають права перевіряти факти подання декларацій їхніми депутатами та не зобов`язані повідомляти Національне агентство з питань запобігання корупції про випадки неподання/несвоєчасного подання декларацій. Також відповідно до ст. 11 Закону України «Про електронні довірчі послуги» районна рада не є суб`єктом відносин у сфері електронних довірчих послуг, а тому відомостей щодо отримання депутатами електронних цифрових ключі районна рада не має. (а.с. 20-21);

- копія витягу з протоколу від 24 листопада 2015 року про заслуховування «Інформації про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів Нікопольської районної ради VІІ скликання» голови Нікопольської районної виборчої комісії. (а.с. 22);

- копія списку зареєстрованих депутатів Нікопольської районної ради (Додаток до постанови Нікопольської районної виборчої комісії від 20.11.2015 № 34 «Про зареєстрованих депутатів Нікопольської районної ради») (а.с. 23);

- копія запиту про надання інформації від 09.04.2019 Управління захисту економіки в Дніпропетровській області до КЗ «Нікопольська центральна районна лікарня» ДОР» (а.с. 24-26);

- копію листа від 10.04.2019 Управлінню захисту економіки в Дніпропетровській області від голови комісії з реорганізації, головного лікаря КЗ «Нікопольська центральна районна лікарня», про відмову у наданні інформації у зв`язку з лікарською таємницею. (а.с. 27-28);

- знімок екрана з офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції про подані ОСОБА_1 декларації (а.с. 30);

- інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого належних на праві приватної власності ОСОБА_1 (а.с. 35)

- відомості про ОСОБА_1 (а.с. 57);

- копія Договору міни земельних ділянок від 22.09.2017 (а.с. 59-60).

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши матеріали справи суддя враховує наступне.

Згідно ч. 2 ст. 7 та ст. 245, ст. 280 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення. При цьому суддя зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (ст. 10 КУпАП).

Встановлено, що ОСОБА_1 обрана депутатом Нікопольської районної ради VII скликання, що вбачається з копії витягу з протоколу першої сесії Сьомого скликання Нікопольської ради Дніпропетровської області від 24.11.2015 та копії Додатку до постанови Нікопольської районної виборчої комісії від 20.11.2015 № 34 «Про зареєстрованих депутатів Нікопольської районної ради», і згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону як на депутата районної ради.

Також, встановлено, що 22.09.2017 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено Договір міни земельних ділянок (далі по тексту - Договір, Договір міни).

Згідно вказаного Договору ОСОБА_2 передав у власність ОСОБА_1 земельну ділянку площею 5,1046 га, а ОСОБА_1 передала у власність ОСОБА_2 земельну ділянку площею 6,7326 га. Знаходяться вказані земельні ділянки на території Дмитрівської сільської ради Нікопольського району Дніпропетровської області. Земельні ділянки передано без зміни цільового призначення. (п. 1.1 Договору).

Категорія земель: Землі сільськогосподарського призначення (п. 1.2.1; 1.3 Договору).

Цільове призначення: Для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (п. 1.2; 1.2.1 Договору).

Вказані земельні ділянки мають однакову грошову оцінку. Сторони договору оцінили свої земельні ділянки у 153 500 грн. (п. 2.1 Договору).

Договір посвідчено нотаріально 22.09.2017.

Таким чином суддя приймає до уваги пояснення ОСОБА_1 стосовно того, що суть укладеного Договору міни земельних ділянок від 22.09.2017 полягає в обміні рівноцінними земельними ділянками - за призначенням і грошовою оцінкою.

Згідно ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме, отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства належить забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством (ч. 3 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції»).

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженому рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089).

Відповідно до пункту 6 Розділу II зазначеного Порядку, суб`єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми.

10 червня 2016 року Національним агентством прийнято рішення № 3 про затвердження Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування.

Згідно Роз`яснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 11 серпня 2016 року № 3 (із змінами та доповненнями внесеними рішеннями Національного агентства з питань запобігання корупції), зобов`язання ч. 2 ст. 52 Закону є додатковим заходом здійснення фінансового контролю, спрямованого на з`ясування фактичної зміни у майновому стані суб`єкта декларування. Тобто повинна виникати реальна суттєва зміна у майновому стані, яка полягає у можливості використання відповідного доходу для задоволення власних потреб суб`єктом декларування (п. 65-1).

Згідно Договору міни, ОСОБА_1 одночасно з набуттям права власності на земельну ділянку площею 5,1046 га, відчужила земельну ділянку площею 6,7326 га, яка належала їй на праві приватної власності.

Таким чином, майновий стан ОСОБА_1 внаслідок Договору міни земельних ділянок не лише суттєво, а й взагалі ніяким чином не поліпшився, оскільки аналогічною земельною ділянкою, навіть більшою за розмірами ОСОБА_1 й так володіла з 2014 року.

А отже, реальної суттєвої зміни у майновому стані ОСОБА_1 не відбулось, грошові доплати за вказаним договором між сторонами не здійснювались, грошова оцінка обох земельних ділянок є однаковою, матеріальної вигоди від обміну земельними ділянками ОСОБА_1 не отримала.

Також, обґрунтованими, на думку судді, є твердження особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про те, що в ДЗЕ Національної поліції України відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівником Управління захисту економіки в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України, який відбирав пояснення, робив запити, збирав докази, складав протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .

При цьому, в матеріалах справи відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління та інше.

За ст. 172-4 - 172-9 КУпАП, проведеним аналізом законів України «Про запобігання корупції», «Про Національну поліцію», «Про прокуратуру», «Про Службу безпеки України»; «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» не виявлено у органів Національної поліції, органів прокуратури, органів СБУ, повноважень та механізмів для проведення контролю щодо своєчасності подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування.

Слід зазначити, що згідно Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 № 81 покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

З рішення НАЗК № 1375 від 08.12.2017 вбачається, що Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції»).

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції», до повноважень Національного агентства з питань запобігання корупції належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст. 48 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Зважаючи на зазначені положення законодавства, перевірка електронних декларацій є виключною компетенцією Національного агентства з питань запобігання корупції, яке виступає єдиним суб`єктом, що здійснює таку перевірку, не наділяючи таким правом інші державні органи. З цією метою Національне агентство наділено відповідними повноваженнями, а саме: правом визначати порядок такої перевірки, отримувати необхідну інформацію, проводити моніторинг способу життя декларантів тощо.

Механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції», визначається Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим рішення Національного агентства від 10 лютого 2017 року № 56 (далі - Порядок).

Згідно п. 1 розділу II Порядку «Відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю:

1) щодо своєчасності подання;

2) щодо правильності та повноти заповнення;

3) логічний та арифметичний контроль.

Згідно п. 2 - п. 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Статтею 255 КУпАП передбачено право уповноважених на те посадових осіб органів внутрішніх справ (Національної поліції) складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.ст. 172-4 - 172-9. Статтею 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, Закон України «Про запобігання корупції», який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією, тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (стаття 11 Закону).

Статтею 49 цього Закону встановлено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Такий висновок узгоджується з висновком Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 11.04.2018 за касаційною скаргою на рішення Одеського апеляційного адміністративного суду від 29.11.2017 у справі за позовом громадянина до Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії (справа № 814/886/17), де Суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону № 1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» Вища рада правосуддя є колегіальним, незалежним конституційним органом державної влади та суддівського врядування, який діє в Україні на постійній основі для забезпечення незалежності судової влади, її функціонування на засадах відповідальності, підзвітності перед суспільством, формування доброчесного та високопрофесійного корпусу суддів, додержання норм Конституції і законів України, а також професійної етики в діяльності суддів і прокурорів.

Тобто, одним із завдань Вищої ради правосуддя є забезпечення додержання в діяльності суддів норм Конституції і законів України. Досліджуючи питання забезпечення незалежності суддів та авторитету правосуддя ВРП в своєму рішенні від 17 липня 2018 року (справа № 2297/0/15-18) зауважила, що «…за змістом функціональних обов`язків поліція належить до правоохоронних, а не контролюючих органів, її працівники здійснюють виключно оперативно-розшукові заходи. Вжиття превентивних поліцейських заходів урегульовано статтею 31 Закону України «Про Національну поліцію», при цьому проведення перевірок дотримання вимог антикорупційного законодавства цим Законом до таких заходів не віднесено.

Натомість в Україні діє ціла низка нормативно-правових актів у сфері запобігання та протидії корупції, а також контролю за надходженням коштів до державного бюджету та їх використання, які визначають як перелік суб`єктів контролю, так і їх повноваження щодо здійснення відповідних функцій. Зокрема, вжиття заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, контроль і перевірка декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, згідно зі статтею 11 Закону України «Про запобігання корупції» покладено на Національне агентство з питань запобігання корупції».

З огляду на викладене, на підставі аналізу вище зазначених нормативних актів, прихожу до висновку про обґрунтованість доводів особи, яка притягається до адміністративної відповідальності стосовно того, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

Викладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, в зв`язку з чим провадження по адміністративній справі стосовно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись п. 1 ст. 247 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити за відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з подачею апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Нікопольський міськрайонний суд.

Суддя: І. В. Клименко