Справа № 635/3333/19
Провадження № 3/635/1308/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2019 року Суддя Харківського районного суду Харківської області Панас Н.Л., розглянувши матеріали, які надійшли з Харківського відділу поліції Головного управління національної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, не працюючого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

за ст.173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

17 березня 2019 року о 02 годині 20 хвилин гр. ОСОБА_1, знаходячись на вул.Садовій в м.Південне Харківського району Харківської області, під час конфлікту з оточуючими сусідами висловлювався нецензурною лайкою, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку про необхідність повернути адміністративний матеріал для належного оформлення органу, який його склав виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ст.278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання про правильність складення протоколу та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, витребування необхідних додаткових матеріалів.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов'язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв'язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав'язати свою волю, а точніше свавілля.

Конкретні прояви цього правопорушення надзвичайно різноманітні. Таке розмаїття законодавець визначив терміном «інші подібні дії», до яких необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів'я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Обов'язковою ознакою об'єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема, під'їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Однак, у протоколі не розкрито об'єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, а саме - не зрозуміло чи є вул.Садова у м.Південне Харківського району Харківської області, де між ОСОБА_1 та оточуючими сусідами відбулася сварка, громадським місцем.

Згідно з вимогами ст.13 ЗУ "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" документи, оформлення яких передбачається цим Законом із застосуванням засобів Реєстру, відповідно до їх функціонального призначення поділяються на:

1) документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України:

а) паспорт громадянина України;

б) паспорт громадянина України для виїзду за кордон;

в) дипломатичний паспорт України;

г) службовий паспорт України;

ґ) посвідчення особи моряка;

д) посвідчення члена екіпажу;

е) посвідчення особи на повернення в Україну;

є) тимчасове посвідчення громадянина України.

2) документи, що посвідчують особу та підтверджують її спеціальний статус:

а) посвідчення водія;

б) посвідчення особи без громадянства для виїзду за кордон;

в) посвідка на постійне проживання;

г) посвідка на тимчасове проживання;

ґ) картка мігранта;

д) посвідчення біженця;

е) проїзний документ біженця;

є) посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту.

Тобто встановлення особи громадянина за довідкою «АРМОР» діючим законодавством не передбачено. З надісланого протоколу не зрозуміло, на підставі яких документів, встановлених діючим законодавством, встановлена особа ОСОБА_1

Крім того, відповідно до Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 листопада 2015 року №1376 усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено. Протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В разі необхідності внесення будь-яких доповнень чи змін до протоколу, складається рапорт на ім'я начальника відділу поліції, який в подальшому приєднується до адміністративного матеріалу та в протоколі повинна бути відмітки притягуваної особи про ознайомлення з дооформленим проколом про адміністративне правопорушення складеного стосовно нього.

Однак, в протоколі містяться виправлення, які не застережені належним чином (підпис уповноваженої особи, печатка).

Відповідно до вимог ст.277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173 КУпАП, розглядаються протягом доби.

Відповідно до ст.268 КУпАП, справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, розглядаються у присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, однак при направленні матеріалу до суду присутність притягуваного у судовому засіданні не була забезпечена, що позбавляє можливості розглянути справу у встановлений КУпАП строк.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.268, 277, 283 КпАП України, -

п о с т а н о в и в :

Матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КпАП України повернути до Харківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області - для належного оформлення.

Постанова оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Н.Л. Панас