1Справа № 335/2426/19 3/335/524/2019
ПОСТАНОВА
про закриття провадження у справі
25 квітня 2019 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Соболєва І.П., за участю секретаря Хома Д.М., прокурора Вишневського О.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління захисту економіки в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України відносно
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, яка працює головним державним ревізором-інспектором відділу обслуговування акцизних складів та податкових постів управління контролю за обігом та оподаткування підакцизних товарів ГУ ДФС в Запорізькій області, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,
про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,
ВСТАНОВИВ:
Відповідно до протоколу № 88 від 25.02.2019 ОСОБА_1 ставиться у вину вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП за таких обставин.
У судовому засіданні прокурор підтримав доводи, вказані у протоколі та доводив, що ОСОБА_1, будучи, згідно з п.п. «е» п. 1 ч. 1 ст. З, ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-6 КУпАП є субєктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», достовірно знаючи про необхідність повідомити в десятиденний термін Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, не повідомила про це Національне агентство з питань запобігання корупції, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП (в редакції Закону № 1700-VII від 14.10.2014) несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Тому слід визнати її винною та призначити штраф у розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян.
В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та пояснила, що у неї не було умислу на скоєння адміністративного правопорушення. Вона не мала на меті приховувати відповідні дані. На наступний день після продажу квартири у неї померла бабуся, у зв'язку із чим їй терміново необхідно було займатись її похованням, також у цей час захворіла її малолітня дитина, у зв'язку із чим, вона не мала можливості подати повідомлення, так як не мала можливості доступу до інтернету. Просить суд закрити провадження по даній справі за відсутності у її діях складу адміністративного правопорушення, оскільки у неї не було умислу на приховування відповіднихданих. Крім того, вказувала про сплив строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 38 КУпАП, так як співробітники УЗЕ в Запорізькій області ще у жовтні 2018 року погрожували їй скласти протокол відносно неї за вказаними обставинами.
Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 інкриміноване порушення ч. 2 ст. 172-6 КУпАП внаслідок несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.
Зокрема, відповідно до протоколу, наказом ГУ ДФС у Запорізькій області від 14.06.2017 № 248 ОСОБА_1 з 15.06.2017 призначено на посаду головного державного ревізора-інспектора відділу обслуговування акцизних складів та податкових постів управління контролю за обігом та оподаткування підакцизних товарів ГУ ДФС в Запорізькій області.
20.06.2018 між ОСОБА_2, ОСОБА_1 з однієї сторони та ОСОБА_3 з іншої сторони укладено договір купівлі-продажу квартири, відповідно до якого ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за грошові кошти в сумі 634715 гривень передали у власність ОСОБА_3 трикімнатну квартиру, розташовану за адресою: м. Запоріжжя, вул. Василя Сергієнка 68/вул. Героїв 93-ї бригади 32, квартира 76.
Таким чином, 20.06.2018 ОСОБА_1Ф, отримала дохід у сумі 317358,50 гривень.
12.07.2018 ОСОБА_1 подала до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування повідомлення про суттєві зміни в майновому стані щодо отримання доходу від відчуження нерухомого майна у сумі 317358 гривень.
Разом з цим, відповідно до положень ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», кінцевою датою такого подання є 30.06.2018.
Вказаний Протокол складений старшим оперуповноваженим в ОВС управління захисту економіки в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_4
Проте, на думку суду, вказана посадова особа Національної поліції не уповноважена складати протокол про адміністративне правопорушення, оскільки діям поліції щодо складання подібного протоколу має передувати перевірка та офіційне підтвердження даного виду правопорушення уповноваженими посадовими особами Національного агентства з питань запобігання корупції.
Як вбачається з матеріалів справи, усі дії щодо проведення перевірки проводилась виключно працівниками УЗЕ в Запорізькій області ДЗЕ Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протокол про адміністративне правопорушення.
В матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України, інформація про послідовність дій ОСОБА_1 як користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчиняв суб'єкт правопорушення та інше.
Відповідно до ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства серед іншого належать: здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення.
Згідно ст. 12 цього ж Закону національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має такі права: одержувати в установленому законом порядку за письмовими запитами від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб'єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об'єднань інформацію, необхідну для виконання покладених на нього завдань; отримувати заяви фізичних та юридичних осіб про порушення вимог цього Закону, проводити за власною ініціативою перевірку можливих фактів порушення вимог цього Закону; отримувати від осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, письмові пояснення з приводу обставин, що можуть свідчити про порушення правил етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, інших вимог та обмежень, передбачених цим Законом, щодо достовірності відомостей, зазначених у деклараціях осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; ініціювати проведення службового розслідування, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень, надсилати до інших спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень; складати протоколи про адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції Національного агентства, застосовувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення. У разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.
На підставі п. 1 глави II «Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №3 повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, передбачені ч. 2ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» є електронним документом. Порядок проведення видів контролю електронних документів, а також повної перевірки декларацій визначаються Національним агентством відповідно до ст. 48 Закону України «Про запобігання корупції».
У відповідності до положень ст. 48 Закону України «Про запобігання корупції» проведення перевірки щодо своєчасності подання, правильності та повноти заповнення декларації, повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, логічного та арифметичного контролю, покладено лише на Національне агентство з питань запобігання корупції.
Вказана обставина є логічною та послідовною, адже лише НАЗК є держателем та адміністратором Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Лише НАЗК має повноваження здійснювати аналіз та подавати до суду як доказ послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчиняв суб'єкт правопорушення.
Суд зазначає, що враховуючи склад правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, та його об'єктивну сторону, інформація про послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», є єдиним належним доказом, який може свідчити про те, коли особа вчиняла ті чи інші дії у вказаному реєстрі.
З аналізу вищевикладених норм, слід прийти до висновку, що НАЗК єдиний орган перевірки відомостей зазначених у деклараціях та єдиний орган, який має складати протоколи про таке правопорушення.
Державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права, за вимогами частини 2 статті 49 Закону, зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.
Якщо за результатами контролю встановлено, що суб'єкт декларування не подав декларацію, відповідно до частини 3 статті 49 Закону, Національне агентство письмово повідомляє такого суб'єкта про факт неподання декларації, і суб'єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.
Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об'єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб'єктом декларування.
Проте, всупереч вимог ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції», посадові особи УЗЕ в Запорізькій області не направили зібрані матеріали перевірки до НАЗК, які уповноважені законом здійснювати подібні перевірки.
Таким чином, системний аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо своєчасності подання декларації або повідомлень про суттєві зміни у своєму майновому стані, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.
Вказане також підтверджується наступним, згідно із ст. З Закону України «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету міністрів України, а також виданими відповідно до них актами МВС України, іншими нормативно-правовими актами.
Рішенням НАЗК № 56 від 10.02.2017 затверджено Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
У п. 5, розд. І вказаного Порядку йдеться про те, що контроль декларацій Національне агентство здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції та автоматично засобами забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Якщо за результатами контролю встановлено, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, НАЗК направляє такому суб'єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа НАЗК складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням НАЗК направляється до суду.
Згідно п. 2п. 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.
Між тим, як вбачається із матеріалів, перевірка направлення повідомлення про суттєву зміну майнового стану ОСОБА_1 проведена посадовою особою УЗЕ в Запорізькій області ДЗЕ НП України, про що свідчать долучені до матеріалів справи документи.
В матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до юридичної особи публічного права обґрунтованого висновку про порушення ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері запобігання корупції. Також, відсутній лист Національного агентства на адресу ОСОБА_1 з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного повідомлення про зміни в майновому стані.
Посадовці ДЗЕ НП України, відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.
Разом з наведеним, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять будь-якої інформації про дотримання посадовою особою УЗЕ в Запорізькій області ДЗЕ НП України вищезазначеної процедури після виявлення факту несвоєчасного відображення відомостей, та одночасно вказують на те, що посадова особа УЗЕ в Запорізькій області ДЗЕ НП України не діяла в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а перейняла на себе повноваження, що відносяться до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.
Як визначив у своєму рішенні від 26.03.2018 у справі № 800/513/17 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, системний аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.
Положення щодо виключної компетенції НАЗК в сфері виконання функцій держави або місцевого самоврядування з контролю та перевірки достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, підтверджені і судовою практикою, зокрема постановою Верховного Суду у справі № 814/886/17 від 11.04.2018.
Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до п. 1 та п. 4 Загальних положень Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 № 81 покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції, не допускається.
Усі дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно посадові особи НАЗК, у тому числі і вирішувати питання щодо притягнення особи до відповідальності.
Згідно ч. 2 ст. 7 та ст. 245, ст. 280 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення.
За змістом ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.
Таким чином, оскільки в матеріалах справи відсутня послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_1, досудова перевірка по справі здійснена не уповноваженим на це органом, усі зібрані у справі докази, в тому числі безпосередньо протокол про адміністративне правопорушення, є недопустимими та вважати їх поза розумним сумнівом у суду відсутні.
Це свідчить про відсутність в діянні ОСОБА_1 об'єктивної сторони правопорушення, тобто складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а звідси розпочате провадження підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.
Крім того, слушними є доводи ОСОБА_1 щодо недотримання службовими особами УЗЕ в Запорізькій області строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП.
Частиною 3 ст. 38 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що датою вчинення правопорушення слід вважати дату, коли ОСОБА_1 несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, тобто 12.07.2018, а датою виявлення 25.02.2019, дату коли посадовою особою органу Національної поліції надається оцінка зібраним доказам у їх сукупності.
Однак суд вважає, що висновки уповноваженої особи Національної поліції щодо дати виявлення правопорушення є помилковими.
Зокрема, відповідно до листа УЗЕ в Запорізькій області ДЗЕ Національної поліції України №5311/39/107/02-2018 від 08.10.2018, скерованого на адресу ГУ ДФС в Запорізькій області, станом на 08.10.2018 УЗЕ в Запорізькій області вже було відомо про факт несвоєчасного повідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни в майновому стані. Відповідь на вказаний запит отримано в той же день 18.10.2018.
При цьому суд зауважує, що діючим законодавством чітко не визначено, що слід вважати днем виявлення правопорушення.
Разом з тим, при вирішенні справи необхідно, відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосувати практику Європейського суду з прав людини, яка є частиною національного законодавства і джерелом права.
У згаданому рішенні Суд зазначив, що відповідні правові акти явно суперечили один одному. У результаті цього національні органи на свій власний розсуд застосували протилежні підходи щодо співвідношення цих правових актів. На думку Суду, відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого важливого фінансового питання, порушує вимогу «якості закону», передбачену Конвенцією, та не забезпечує адекватний захист від свавільного втручання публічних органів державної влади у майнові права заявника (п. 56).
Отже, у разі коли національне законодавство припускає неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язанні застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід.
У зв'язку із чим слід констатувати, що обчислення строку притягнення особи до адміністративної відповідальності не може залежати від спритності посадової особи у наданні оцінки доказам, інакше буде свавільним.
Тому, у даному випадку за встановлених вище обставин, днем закінчення передбаченого ч. 3 ст.38 КУпАП строку накладення адміністративного стягнення слід вважати 18.01.2019.
Керуючись ст.ст. 38 ч. 2 ст. 172-6, 247, 283, 284 КУпАП, суд
Провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена, на підставі ст. 294 КУпАП, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її захисником, потерпілим, його представником, протягом десяти днів з дня винесення постанови в Запорізький апеляційний суд.
Суддя І.П. Соболєва