справа №619/1421/19
провадження №3/619/416/19
Постанова
іменем України
18 квітня 2019 року Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Нечипоренко І.М., розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно:
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючої, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,-
за вчинення правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП,
02 квітня 2019 року старшим інспектором ЮП СПП Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області майором ОСОБА_2, складено протокол про адміністративне правопорушення (серія АПР18 №030075), згідно даним якого 01.03.2019 об 11год 00хв, ОСОБА_1, за місцем мешкання не виконує своїх опікунських обовязків з приводу виховання свого онука ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, який знаходячись на навчанні в Дергачівській вечірній (змінній) школі висловлювався на адресу вчителів брутальною лайкою, чим вчинила правопорушення, передбачене ч.3 ст.184 КУпАП.
У судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не зявилася, причини неявки не повідомила. Матеріали справи містять заяву від її імені про розгляд справи без її участі, однак, дана заява не посвідчена належним чином.
Згідно вимог ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно ст.252 КпАП України, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.
Згідно ч.3 ст.184 КУпАП адміністративна відповідальність настає за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу, що тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від пятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Суб'єктом правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП є батьки неповнолітнього або особи, що їх замінюють.
Відповідно до ч.1 ст.121 СК України права та обов'язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленомустаттями 122 та 125 цього Кодексу.
До осіб, що замінюють батьків та мають обовязки щодо дитини, відповідно до положень Сімейного Кодексу України належать: 1) опікун (ч.4 ст. 249 СК); 2) піклувальник (ч.4 ст.249 СК); 3) особа, що усиновила (ч.4 ст.232 СК); 4) патронатний вихователь (ст.255 СК); 5) прийомні батьки (ч.2 ст.256-2 СК); 6) батьки-вихователі дитячого будинку сімейного типу (ч.2 ст. 256-6 СК); 7) фактичний вихователь, особа, яка взяла у свою сім'ю дитину-сироту або дитину, позбавлену батьківського піклування (ст.261 СК).
Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не виконує своїх опікунських обовязків відносно ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, при цьому, матеріали справи не містять даних щодо призначення в установленому порядку ОСОБА_1 опікуном над неповнолітнім.
Відповідно до ст.251 КУпАП, обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Враховуючи викладене, особа, яка склала зазначений протокол не виконала вимоги ст.251 КУпАП щодо збирання доказів, у звязку з чим, не доведено, що ОСОБА_1 є суб'єктом правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП.
Крім того, в складеному щодо ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення відсутнє посилання на норму КУпАП (відповідну статтю), якою передбачено відповідальність за дії ОСОБА_3, 2003р.н.
Відповідно до ст.247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Згідно ч.3 ст.284 КУпАП, постанова про закриття виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя
постановив:
Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП, закрити у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Суддя І. М. Нечипоренко