Провадження №3/760/3372/19
Справа №760/8968/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської міської митниці ДФС про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянки України НОМЕР_1 , виданий 14.05.2009,

за ст. 471 МК України, -

В С Т А Н О В И В:

27.03.2019 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_1 , за порушення митних правил.

З протоколу №0855/10000/18 про порушення митних правил від 25.12.2018 року вбачається, що 25.12.2018 о 05 год. 00 хв., під час проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» залу «Відліт» терміналу «А» Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни), митний пост «Аеропорт «Київ» (Жуляни) Київської міської митниці ДФС, для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянку України ОСОБА_1 , яка слідувала до Мемінгена ( Німеччина ), рейсом W67305 літаком авіакомпанії «Wizzair» та виявлено в її багажі «казначейські білети» в кількості дев`ять штук, які мають ознаки культурної та/або історичної цінності.

Своїми діями, на думку митного органу, пасажирка ОСОБА_1 , порушила вимоги Закону України від 21.09.1999 №1068-XIV «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей».

Вказані предмети при переміщенні через митний кордон України підлягають письмовому декларуванню, відповідно до чинного законодавства України та наданню дозвільних документів на їх переміщення через митний кордон України. Зазначені предмети вилучені по протоколу про порушення митних правил.

Громадянка ОСОБА_1 , своїми діями обрала порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони чи обмеження. Пасажирка митної декларації не заповнювала, з приводу декларування даних предметів до інспекторів митниці не зверталась.

Висновком експерта мистецтвознавця Департаменту культури Київської міської державної адміністрації від 18.02.2019 №060-965 встановлено, що надані на дослідження «казначейські білети» в кількості дев`ять штук, згідно опису зазначеного в постанові про призначення експертизи від 23.01.2019 та протоколі про порушення митних правил № 0855/10000/18, мають культурну цінність як об`єкти матеріальної культури що мають історичне значення.

Своїми діями, на думку митного органу, громадянка ОСОБА_1 порушила порядок переміщення через митний кордон України, вимоги Закону України від 21.09.1999 №1068-XIV «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей», Наказу Міністерства культури та мистецтв України від 22.04.2002 № 258 «Про затвердження інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України».

Представник Київської міської митниці ДФС у судовому засіданні пояснив, що гр. України ОСОБА_1 порушила митні правила, у зв`язку з чим щодо неї складено протокол про порушення митних правил №0855/10000/18 за ст. 471 МК України.

Представник особи, що притягується до адміністративної відповідальності в судовому засіданні просив закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за відсутністю складу адміністративного правопорушення, у зв`язку з тим, що висновки фахівця Департаменту культури КМДА в даному випадку не є належним та допустимим доказом по даній справі, адже даний Департамент не є уповноваженою державною експертною установою в сфері нумізматики, а тому не можуть братися судом до уваги.

ОСОБА_1 вказані казначейські білети перевозила без ознак приховування, відкрито, адже дійсно не знала, чи мають вони хоч якусь історичну або культурну цінність. Вказані купюри вона отримала в подарунок від батьків та повертаючись до Німеччини, де має постійне місце проживання, не мала наміру їх незаконного вивезення за межі України, і недекларування даних казначейських білетів нею здійснено ненавмисно.

Крім того, під час розгляду питання про конфіскацію вилучених грошових купюр, необхідно розуміти чи досягнута розумна співрозмірність між засобами, використаними судом для забезпечення загального інтересу, і захистом права ОСОБА_1 на повагу власності або, іншими словами, чи не буде покладено на неї індивідуальний надмірний тягар, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини. Між тим, правопорушення, яке на думку представника Київської міської митниці вчинила Присяжнюк Л.А., полягало у недекларуванні митному органу грошових купюр, які становлять для неї особисту цінність як подарунок батьків. За цих обставин, будь-якого посягання на загальний інтерес в даному випадку не вбачається, а тому, у разі застосування конфіскації даних купюр, не буде досягнута розумна співрозмірність між загальним інтересом суспільства та захистом права власності ОСОБА_1

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, розглянувши отримані матеріали, вбачається наступне.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0855/10000/18 від 25.12.2018 року вбачається, що 25.12.2018 року о 05 год. 00 хв., під час проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» залу «Відліт» терміналу «А» Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни), митний пост «Аеропорт «Київ» Київської міської митниці ДФС, для проведення вибіркового митного контролю було зупинено гр. України ОСОБА_1 , яка слідувала до Мемінгена ( Німеччина ), рейсом W67305 літаком авіакомпанії «Wizzair». Підчас перевірки в її багажі виявлено «казначейські білети» в кількості дев`яти штук, які на думку представника митниці мають ознаки культурної та/або історичної цінності.

Митний орган вважає, що своїми діями пасажирка ОСОБА_1 порушила вимоги Закону України від 21.09.1999 р. «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей».

Вказані предмети при переміщенні через митний кордон України підлягають письмовому декларування, відповідно до чинного законодавства України та наданню дозвільних документів на їх переміщення через митний кордон України.

ОСОБА_1 обрала порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів на переміщення яких через митний кордон встановлено заборони чи обмеження. Пасажирка митної декларації не заповнювала і не зверталась до інспекторів митниці з приводу декларування даних предметів.

З огляду на вказані міркування державним інспектором Київської міської митниці було складено відповідний протокол про порушення митних правил № 0855/10000/18, де вказано на ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України та на підставі ст. 511 МК України було тимчасово вилучено вказані «казначейські білети».

В подальшому для підтвердження своєї позиції Київська міська митниці призначила проведення мистецтвознавчої експертизи вилучених казначейських білетів (постанова від 23.01.2019 р.). Проведення експертизи було доручено спеціалістам мистецтвознавцям-контролерам Департаменту культури ВОКМР (КМДА).

Перед експертами були поставлені такі питання: Чи має наданий на дослідження предмет культурну цінність? Яка вартість наданих на дослідження предметів? Чи необхідні громадянці для переміщення через митний кордон України вищевказаних предметів відповідні дозвільні документи?

18.02.2019 р. провідний фахівець відділу контролю за переміщенням культурних цінностей через митний кордон Департаменту культури Київської міської державної адміністрації ОСОБА_4 склав відповідний висновок мистецтвознавчої експертизи.

При цьому, фахівець зазначив, що ним проведена проста візуальна мистецтвознавча експертиза вилучених предметів.

Ним були оглянуті грошові купюри (бони) Російської імперії, Російської Соціалістичної Федеративної Радянської Республіки та СРСР (датовані від 1898 р. до 1947 р.) та зроблено наступні висновки:

Бони мають культурну цінність, як об`єкти матеріальної культури, що мають історичне значення.

Орієнтовна вартість наданих на дослідження предметів 30,50 доларів США, в еквіваленті національної валюти (836, 61 грн. за курсом НБУ, станом на 25.12.2018 року).

Для переміщення зазначених грошових купюр (бон), через митний кордон України, потрібно оформляти Свідоцтво на право вивезення (наказ Міністерства культури № 258 від 22.04.2002 р. Інструкція про порядок оформлення права на вивезення, дод. 1 п. 12).

Однак, з обставинами викладеними в протоколі про порушення митних правил від 25.12.2018 р. та з вказаним експертним висновком неможливо погодитись, з огляду на наступне.

Ст. ст. 196, 197 МК України встановлено порядок переміщення через митний кордон України окремих видів товарів, на які встановлені заборони або обмеження.

Порядок ввезення товарів, що мають історичну та/або культурну цінність встановлений Законом України від 21.09.1999 р. «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей».

Предмети, що мають історичну та/або культурну цінність при переміщенні через митний кордон України підлягають обов`язковому письмовому декларуванню відповідно до чинного законодавства України та наданню дозвільних документів на їх переміщення через митний кордон України.

Відповідно до п. 4, п. 5 ст. 366 Митного кодексу України, громадянин самостійно обирає "зелений коридор" або "червоний коридор" для проходження митного контролю.

Обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1.10 Правил застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом, затверджених наказом Державної митної служби України від 18.02.2006 № 137, відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю "зеленим" коридором, - з моменту перетину громадянином білої лінії, що позначає закінчення "зеленого" коридору.

Частиною 2 статті 366 МК України передбачено, що канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Митний орган вважає, що дії ОСОБА_1 , яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор», що полягають у переміщенні через митний кордон України предметів, переміщення яких через митний кордон обмежено законодавством України, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Позиція Київської міської митниці ґрунтується на тому факті, що ОСОБА_1 нібито порушила порядок переміщення через митний кордон України окремих видів товарів, на які встановлені заборона або обмеження.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 Митного кодексу України у випадках, передбачених законом, на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. Пропуск таких товарів через митний кордон України та/або їх випуск залежно від вимог відповідного закону здійснюються органами доходів і зборів на підставі отриманих від державних органів, інших установ та організацій, уповноважених на здійснення дозвільних або контрольних функцій щодо переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, з використанням механізму "єдиного вікна" відповідних дозвільних документів.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» культурні цінності - об`єкти матеріальної та духовної культури, що мають художнє, історичне, етнографічне та наукове значення і підлягають збереженню, відтворенню та охороні відповідно до законодавства України.

Далі в статті надається перелік того, що має відноситись до культурних цінностей. Однак, грошових купюр (бон) цей перелік не містить.

Відповідно до ст. 10 Закону Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері вивезення, ввезення і повернення культурних цінностей затверджує перелік товарів із зазначенням їх кодів згідно з УКТЗЕД, на які видається свідоцтво на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей з території України.

Проте, на сьогодні вказаний порядок Мінкультури не затверджений.

На даний час уповноважені органи керуються лише Інструкцією про порядок оформлення на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України, затвердженою наказом Мінкультури України від 22.04.2002 р. № 258.

Інструкція не містить переліку предметів, що можуть відноситись до культурних цінностей. До Інструкції додається Додаток 1 - Перелік сувенірних виробів, предметів культурного і ужиткового призначення серійного і масового виробництва, на вивезення (тимчасове вивезення) яких дозвіл Державної служби контролю не потрібен.

Відповідно до п. 12 вказаного Переліку не потрібний дозвіл на вивезення значків, пам`ятних знаків, настільних медалей, ювілейних та пам`ятних монет, банкнот, які не є засобом платежу (крім вітчизняних та зарубіжних монет із дорогоцінних і недорогоцінних

металів, паперових грошових знаків до 1960 р. включно).

Однак, дане застереження в Додатку 1 до Інструкції не є імперативною нормою, оскільки не відповідає положенням Закону.

З огляду на викладене, незрозуміло, яку саме норму законодавства порушила ОСОБА_1 .

Стаття 471 МК України встановлює відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Працівники Київської міської митниці вбачають в діях ОСОБА_1 порушення вимог Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей». Однак, в протоколі про порушення митних правил від 25.12.2018 р. не визначено, які саме норми Закону вона порушила.

З аналізу діючого законодавства можна зробити висновок, що в кожному випадку необхідно індивідуально підходити до питання наявності чи відсутності культурної цінності в тих чи інших грошових купюрах та необхідності отримувати дозвіл на їх вивезення за межі державного кордону України.

Тому, висновки зроблені представниками ДФС в протоколі щодо перевезення ОСОБА_1 казначейських білетів, які ймовірно мають ознаки культурної та/або історичної цінності, що є підставою стверджувати про порушення останньою вимог Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» є надуманими, та такими, що не відповідають наявним в справі доказам та обставинам справи.

Щодо висновків мистецтвознавчої експертизи від 18.02.2019 необхідно зазначити наступне.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 4 МК України, культурні цінності - це об`єкти матеріальної та духовної культури, що мають художнє, історичне, етнографічне та наукове значення і підлягають збереженню, відтворенню та охороні відповідно до законодавства України.

Водночас, експерт визнаючи вилучені у ОСОБА_1 речі культурними цінностями, в проведеній експертизі відповів розмито та нечітко на поставлені йому запитання, зокрема, щодо культурної цінності грошових купюр, їх вартості.

Щодо культурної цінності грошових купюр, то експерт не визначив чи всі вони мають культурну цінність, чи є такі, що мають незначну культурну цінність як предмети матеріальної культури, що мають історичне значення та є предметами колекціонування, тобто мають культурну цінність, але недостатньо, щоб внести їх в реєстр культурних цінностей.

Висновок експерта не відповідає вимогам закону. Питання, поставлені на вирішення експертизи не мають жодного відношення до мистецтвознавчої експертизи та висновок експерта не відповідає інструкції, оскільки експерту взагалі не було поставлено, а експертом не вивчалося, питання оригінальності наданих на дослідження купюр. Однак питання оригінальності має ключове значення, оскільки копії не можуть становити історичну та культурну цінність.

Незрозуміло як експерт встановив культурну цінність бон (купюр) не визначивши, чи є вони оригіналами чи копіями.

Враховуючи викладене, вважаю, що фахівцем Департаменту культури КМДА була проведена проста візуальна мистецтвознавча експертиза, яка не є повною та науково-обґрунтованою.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері вивезення, ввезення і повернення культурних цінносте затверджує перелік державних установ, закладів культури, інших організацій, яким надається право проведення державної експертизи культурних цінностей.

Наказом Міністерства культури України від 31.03.2017 р. № 267 затверджено Перелік державних установ, закладів, інших організацій, яким надається право проведення державної експертизи культурних цінностей.

Згідно вказаного Переліку Департамент культури КМДА включений лише в розділ І (проведення державної експертизи предметів образотворчого мистецтва).

В розділ V Переліку «Предмети нумізматики, фалеристики, медальєрики» Департамент культури КМДА відсутній. Очевидно, що грошові купюри (бони) відносяться саме до сфери нумізматики.

З огляду на викладене, висновки фахівця Департаменту культури КМДА в даному випадку не є належним та допустимим доказом по даній справі, адже даний Департамент не є уповноваженою державною експертною установою в сфері нумізматики, а тому не можуть братися судом до уваги.

Таким чином, враховуючи матеріали справи, неможливо зробити однозначний висновок щодо того, що ОСОБА_1 перевозила предмети, переміщення яких через митний кордон обмежено законодавством України.

Отже, предмети, які переміщувала ОСОБА_1 , не мають культурної цінності, та відповідно у ОСОБА_1 не виникало обов`язку по декларуванню вказаних предметів, а відтак, і не було допущено порушення встановленого Митним кодексом України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

З урахуванням викладеного, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки порушення митних прави, передбачених ст. 471 МК України.

Крім того, в судовому засіданні представник ОСОБА_1 пояснив, що вказані казначейські білети вона перевозила без ознак приховування, відкрито, адже дійсно не знала, чи мають вони історичну або культурну цінність. Вказані купюри вона отримала в подарунок від батьків та повертаючись до Німеччини, де має постійне місце проживання, не мала наміру їх незаконного вивезення за межі України, і недекларування даних казначейських білетів нею здійснено ненавмисно.

Відповідно до положень ст. 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

Згідно зі ст. 487 МК України провадження у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Завданнями провадження у справах про порушення митних правил, як це передбачено ст. 486 МК України, є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону.

Згідно з вимогами ст. ст. 278, 280 КУпАП, ст. 489 МК України суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження відносно ОСОБА_1 за ст. 471 МК України підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, а вилучені згідно опису предметів від 25.12.2018 р. до протоколу про порушення митних правил № 0855/10000/18 від 25.12.2018 р. грошові купюри (бони), підлягають поверненню.

Керуючись ст.ст. 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. ст. 366, 374, 458, 471, 489 МК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 471 Митного кодексу України, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Расчетный знак Российской социалистической Федеративной Советской Республики Десять тысяч Рублей, серийный номер АЯ 774603, год изготовления 1919 (1 шт.); государственный казначейский билет СССР Пять Рублей серийный номер б0 257458 год изготовления 1947 (1 шт.); государственный кредитный билет Один Рубль, год изготовления 1898 серия ИА 606434, обратная сторона имеет надпись «1 рубль» (1 шт.); государственный кредитный билеть двадцать пять рублей серия БО 740514, год изготовления 1909 с обратной стороны портрет императора Александра 3 (1 шт.); государственный кредитный билеть Десять рублей серя ПО 341627 год изготовления 1909 (1 шт.); государственный кредитный билеть Три рубля серия БМ940255 год изготовления 1905 (1 шт.); государственный кредитный билеть Пять рублей серия УА-096 год изготовления 1909 (1 шт.); государственный казначейский билет СССР Три рубля серия Бс677058 год изготовления 1947 (1 шт.); государственный кредитный билеть Сто рублей серия МА 126070 год изготовления 1910 с обратной стороны портрет императрицы Катерины ІІ (1 шт.), що були вилучені згідно протоколу про порушення митних правил №0855/10000/18 від 25.12.2018 року повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд, шляхом подання скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя