Справа № 587/932/19
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 червня 2019 року суддя Сумського районного суду Сумської області Степаненко О.А., розглянувши матеріали які надійшли від Сумського РВП ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого в Інституті прикладної фізики, мешканця АДРЕСА_1 , іпн НОМЕР_1 ,
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ОБ № 025041, 12квітня 2019 року о 17-20 години в с. В.Сироватка Сумського району ОСОБА_1 керував автомобілем Газ 2705 д.н.з. НОМЕР_2 не витримав безпечного інтервалу, в результаті чого здійснив зіткнення з транспортним засобом Форд транзит д.н.з. НОМЕР_3 який рухався в попутному напрямку, внаслідок чого автомобілі зазнали механічних пошкоджень, чим порушив п. 13.1 Привал Дорожнього руху України.
В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та суду пояснив, що дійсно 12 квітня 2019 року з ним трапилася незначна дорожньо-транспортна пригода.Але дана пригода сталася з вини водія автомобіля Форд, який рухався назустріч. Та при здійсненні маневру об`їзду перешкоди зазначеним автомобілем, їх транспортні засоби торкнулися дзеркалами заднього виду.
До протоколу про адміністративне правопорушення додано схему та протокол огляду місця дорожньо-транспортної події, але розібрати з даних копій дуже поганої якості зовсім нічого не можливо, дані докази взагалі неможливо прочитати.
В судовому засіданні свідок ОСОБА_2 , який є водієм автомобіля Форд пояснив, що дійсно при роз`їзді з зустрічним автомобілем Газ, їх автомобілі вдарилися боковими дзеркалами. Аналогічні письмові пояснення також були надані й самим ОСОБА_1
Дані пояснення узгодженні між собою в частині зіткнення автомобілів, які рухалися в зустрічному напрямку. Проте, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що автомобілі рухалися в попутному напрямку.
Тобто в протоколі про адміністративне правопорушення викладені обставини, які не відповідають обставинам справи, що були встановлені під час судового розгляду.
Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Об`єктивна сторона складу правопорушення це система передбачених адміністративно-правовою нормою ознак, що характеризують зовнішню сторону проступку; протиправне діяння (бездіяльність);шкідливі наслідки діяння; причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.
Відповідно до виписаних у ст.ст.252, 254, 255 КУпАП положень, протокол про адміністративне правопорушення це - офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
З наведеного слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.
За таких обставин протокол не відповідає вимогам статей 256, 266 КУпАП, а тому є недопустимим доказом.
Таким чином, невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст.256 КУпАП, позбавляє можливості з`ясувати всі обставини справи.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загальноправовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об`єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.
А тому, керуючись ст. 247 ч. 1 КУпАП, суддя,-
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити, за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя О.А.Степаненко