Справа №705/588/19
3/705/442/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2019 року місто Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Корман О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні з участю секретаря судового засідання Власової Т.Ю., прокурора Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_1, особи, яка притягається до відповідальності ОСОБА_2, захисника ОСОБА_3, справу про притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, фізичної особи-підприємця, депутата Уманської міської ради, зареєстрованого та проживаючого в ІНФОРМАЦІЯ_2, до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

До Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшов протокол № 306433 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП, складений 23.01.2019 року оперуповноваженим управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 відносно ОСОБА_2. У протоколі зазначено, що ОСОБА_2, будучи депутатом Уманської міської ради та, відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктом відповідальності за правопорушення, повязане з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у його майновому стані, а саме 24.09.2018 року відповідно до відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно набув у приватну власність земельну ділянку площею 0,1121 га, вартість якої згідно договору №3226 від 24.09.2018 року становить 100315 грн, а повідомлення про суттєві зміни було подано 06.11.2018 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

У судовому засіданні прокурор вважав, що матеріалами справи доведена винуватість ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_2 у судовому засіданні свою винуватість у вчиненні правопорушення не визнав та пояснив, що дійсно 24.09.2018 року ним був укладений договір купівлі-продажу земельної ділянки, якою він користувався фактично і раніше, проте документи належним чином оформлені не були. На цій земельній ділянці розташована будівля, яку він придбав ще в 2012 році. При укладенні договору купівлі-продажу він кошти не сплачував, так як сплатив їх фактично раніше. Він не знав, що потрібно направляти повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Лише коли він придбав автомобіль, йому хтось сказав, що про його придбання треба повідомити, так як вартість автомобіля перевищує визначену законом суму. Тому він одночасно з поданням повідомлення про придбання автомобіля, подав і повідомлення по земельній ділянці. Це було 6 листопада 2018 року.

Захисник ОСОБА_3 у судовому засіданні також заперечував проти притягнення його підзахисного до відповідальності, так як в його діях немає складу правопорушення, зокрема умисних дій, а також перевірка проведення з порушенням. Перевірку по факту несвоєчасного повідомлення про зміни у майновому стані субєкта декларування повинна проводити НАЗК, і вже потім повідомляти органи, уповноважені на складання протоколу про адміністративне правопорушення. Проте, перевірку проводили не уповноважені на те особи. Крім того, закінчились строки накладення стягнення, передбачені ст.38 КУпАП, так як з переписки, доданої до протоколу, вбачається, що про факт повідомлення про суттєві зміни у майновому стані було відомо ще в листопаді 2018 року.

Суддею встановлено, що ОСОБА_2 являється депутатом Уманської міської ради VII скликання, що підтверджується протоколом Першого засідання 1 сесії Уманської міської ради №1 від 19.11.2015 року.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта (інформаційна довідка №151851649 від 03.01.2019 року) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявна інформація про те, що ОСОБА_2 на праві приватної власності згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки №3226 , зареєстрованого в Реєстрі 24.09.2018 року, належить земельна ділянка №:02:006:1815 площею 0,1121 га, розташована в м.Умань по вулиці Шевченка, земельна ділянка 30. Вартість даної земельної ділянки на час її набуття в розмірі 100315 грн відобразив ОСОБА_2 у своєму повідомленні про суттєві зміни у майновому стані, поданому 06.11.2018 року до Єдиного державного реєстру декларацій.

Яку підтвердив у судовому засіданні ОСОБА_2 повідомлення про суттєві зміни у майновому стані від подав до НАЗК 6 листопада 2018 року.

Стаття 7 КУпАП визначає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суддя, заслухавши доводи прокурора, пояснення особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, доводи захисника, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього документи та матеріали, прийшов до висновку, що особою, якою складено протокол про адміністративне правопорушення, а також прокурором у судовому засіданні, не надано допустимих та достатніх доказів, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Згідно п. п. "б" п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції", ОСОБА_2 віднесений до суб'єктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідальність за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП настає у разі порушення вимог фінансового контролю, які полягають, зокрема, у неповідомленні чи несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно протоколу ОСОБА_2 інкримінують неповідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Частинами 2, 3 ст. 52 Закону України "Про запобігання корупції" визначено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів, що ОСОБА_2 мав умисел на неповідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції", правопорушення, пов'язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, обов'язковими ознаками складу правопорушення є об'єкт, об'єктивна сторона, суб'єкт та суб'єктивна сторона. Відсутність хоча б однієї з цих ознак свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, необхідно встановити наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із поняття правопорушення, пов'язаного з корупцією, визначеного в ч. 1 ст. 1 ЗУ "Про запобігання корупції", характеризується умисною формою вини.

Доводи ОСОБА_2 про відсутність у нього прямого чи непрямого умислу на неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані, суд вважає обґрунтованими, оскільки вони підтверджуються тим, що 6 листопада 2018 року декларант повідомив НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані. Доказів того, що декларант умисно несвоєчасно подав таке повідомлення, суду не надано.

Таким чином, відсутня вина ОСОБА_2 у формі прямого чи непрямого умислу, як обов'язкова ознака складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що унеможливлює притягнення його до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 11 Закону "Про запобігання корупції визначено, що до повноважень Національного агентства належить, поміж іншого, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 3 ст. 12 цього ж Закону встановлено, що у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Ст. 48 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб'єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Пунктом 1 Розділу 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції N 56 від 10.02.2017 року, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р за N 201/30069 встановлено, що цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України "Про запобігання корупції".

Згідно з пунктами 2 - 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_2 була розпочата працівниками прокуратури та проведена співробітниками Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Додані до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2, а також повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом проведення перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування.

Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Отже посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Усі дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно посадові особи НАЗК, у тому числі і вирішувати питання щодо притягнення особи до відповідальності.

Аналізуючи вищевказані норми та обставини справи, суд приходить до висновку, що всі дії щодо збирання доказів у даній справі проведені не уповноваженим органом.

За змістом ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку.

Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Таким чином, в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно з пунктом 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.7, 247, 251, 252, 256, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП у звязку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, щодо якої її винесено, а також прокурором, виключно у випадках, передбачених ч.5 ст.7 та ч.1 ст.287 цього Кодексу, шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Черкаської області через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя: О.В. Корман