П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2019 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., при секретарі - Вереш А.В., за участі прокурора - Цар І.І., особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення - ОСОБА_1 , представника ОСОБА_1 - адвокат Роговик О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, адміністративні матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лази, Тячівського району Закарпатської області, який проживає та зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , приватного підприємця, депутата Тячівської районної ради,-

за ч.2 ст.172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 перебуваючи на посаді депутата Тячівської районної ради сьомого скликання, будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, як посадова особа уповноважена на виконання функцій держави та яка є субєктом відповідальності за корупційне правопорушення згідно підпункту "в" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» та примітки до статті 172-6 КУпАП, в порушення вимог ч.2 ст.52 вказаного Закону, не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, зокрема щодо набуття права власності на нерухоме майно, а саме котельню 633,7 (кв.м.) за адресою АДРЕСА_2 , вартістю 799 867,00 грн..

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення заперечив та вказав на відсутність у нього умислу приховувати майно, так як він вказав у декларації про наявність майна.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Роговик О.С. вину ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні заперечив, вказуючи на відсутність у ОСОБА_1 умислу приховувати майно. Окрім того, просив закрити провадження по справі у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення стягнення з підстав викладених у клопотанні від 15.01.2019 року. Наголосив на тому, що адміністративне правопорушення передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, яке інкримінується ОСОБА_1 було виявлено 03.08.2018 року, що підтверджується листом № 01-101/2154-18 (6799) вих 18 від 03.08.2018 року. Вказаний лист та зібрані матеріали направлявся для подадбшого скерування уповноваженим на складання адміністративного протоколу органам. Протокол був складений тільки 28.09.2018 року, а отже дата складання протоколу не може бути визначена моментом виявлення адміністративного правопорушення. Вважає, що на момент 03.11.2018 року закінчився трьохмісячгий строк накладення стягнення.

Прокурор прокуратури Закарпатської області в судовому засіданні протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно гр. ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підтримав у повному обсязі та просив притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП .

Заслухавши доводи гр. ОСОБА_1 , заперечення захисника ОСОБА_1 - Роговик О .С., пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна)дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом та забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до п.10 ст. 1 ЗУ " Про запобігання корупції" - правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ч.2 ст.172-6КУпАП, відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Суть правопорушення,повязаного з корупцією, відповідальність за яке настає за ч.2 ст.172-6 КУпАП, полягає в порушенні вимог фінансового контролю, зазначених у ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції»,а саме у зобовязанні субєкта декларування в разі суттєвої зміни у майновому стані, зокрема отриманні доходу, придбанні майна на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1січня відповідного року,в десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції; зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб,уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП при розгляді справи суд зобовязаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст. 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, потоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» (№1700-VII), субєктами,на яких поширюються дія цього Закону, є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 є депутатом Тячівської районної ради сьомого скликання, тобто є субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (№ 1700-VII).

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції`у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування,а саме отримання ним доходу,придбання майна на суму,яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1січня відповідного року, зазначений суб`єкту десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством ( ч. 3 ст. 52 Закону).

Так, п.п. 1 п. 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 та із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18.08.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 за № 1153/29283 і набрало чинності з 23.08.2016, Національне агентство з питань запобігання корупції визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи.

Згідно п. 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089 (далі - Порядок), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з п. 2 розділу 2 зазначеного Порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого мана щодо суб`єкта від 25.09.2018 року № 138999909 ОСОБА_1 03.03.2018 році набув право власності на нерухоме майно, а саме котельню 633,7 (кк.м). за адресою АДРЕСА_2 .

Відповідно до договору кипівлі - продажу нежитлових приміщень, що підлягають приватизації шляхом викупу від 05.01.2018 року № 19 та акту прийому - передачі приватизованого об`єкту від 09.02.2018 року вартість придбаного об`єкту ОСОБА_1 становить 799 867, 00 грн.

Ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2018 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2018 року на рівні - 1700 грн.

Таким чином ОСОБА_1 придбав нерухоме майно вартістю 799 867, 00 грн., що становить 470 прожиткових мінімумів, встановлених на 01 січня 2018 року, тобто ОСОБА_1 будучи суб`єктом декларування, у якого через придбання нерухомого майна вартістю 799 867, 00 грн. виникли суттєві зміни в майновому стані, у порушення ст.. 52 ЗУ "Про запобігання корупції" , не повідомив, у період з 03.03.2018 р. по 13.03.2018 р. НАЗК про вказані зміни.

За таких умов у ОСОБА_1 виник обов`язок відповідно до ч.2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання нерухомого майна письмово повідомити про це НАЗК.

Тобто у продовж період часу з 03.03.2018 р. по 13.03.2018 р. у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до інформації, яка міститься на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 не повідомив про суттєві зміни в майновому стані у відповідності до вимог ч.2 ст. 52 Закону .

Під час розгляду справи, суду не надано доказів поважності причин неможливості подання повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані у встановлений законом строк.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Аналізуючі зазначені докази, суд приходить до висновку, що такі указують на наявність у ОСОБА_1 , ознак складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП .

Кваліфікація дій ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення є вірною.

Згідно ч. 1 ст. 65 Закону України „Про запобігання корупції" за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в ч. 1 ст. 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до листа Ужгородської місцевої прокуратури від 03.08.2018 р. за № 01-101/2154/18 (6799) вих18 начальнику відділу організації діяльності у сфері запобігання та протидії корупції прокуратури Закарпатської області Малицькому С.І. було повідомлено, що Ужгородською місцевою прокуратурою в ході здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000067 від 23.06.2018 р. встановлено підстави для притягнення до адміністративної відповідальності депутата Тячівської районної ради ОСОБА_1 за вчинення адміністративного порушення, пов`язаного з корупцією за ч.2 ст. 172-6КУпАП.

Отже, днем виявлення правовопорушення інкримінуємого ОСОБА_1 , передбаченого ч.2 ст. 172-6КУпАП, слід вважати 03.08.2018 р.

Постановою Ужгородського міськрайонного суду від 22.12.2018 року строк розгляду справи про притягнення ОСОБА_1 за ч.2 ст. 172-6КУпАП зупинено на підставі ч.4 ст. 277 КУпАП, яке в подальшому на підставі постанови суду було відновлено.

Законодавче регулювання питання закриття провадження у справі про адміністративні правопорушення у зв`язку зі спливом строків накладення адміністративного стягнення здійснюється, зокрема, ст. 38, п. 7 ч 1 ст. 247 КУпАП.

Обставини, що виключають провадження по справі про адміністративне правопорушення визначені статтею 247 КУпАП. Відповідно до п. 7 цієї статті провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Слід зазначити, що під строком розуміють тривалість часу, з початком перебігу або із спливом якого правові норми пов`язують настання певних юридичних наслідків.

Як вбачається зі змісту п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, законодавець передбачає такі правові наслідки спливу строку , як закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Таким чином , з дня виявлення правопорушення - 03.08.2018 р., на момент розгляду справи сплив строк накладення адміністративного стягнення передбачений ст. 38 КпАП України.

Приймаючи до уваги конкретні обставини справи, приходжу до висновку, що провадження по справі, підлягає закриттю в зв`язку зі спливом строку накладення адміністративного стягнення на підставі п.7 ст.247 КпАП України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 38, 172-6 ч.2 , 221,283-284,287,291,294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити на підставі п. 7 ч.1 ст. 247 КУпАП.

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца