Справа № 617/794/19
Провадження № 3/617/235/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2019 року суддя Вовчанського районного суду Харківської області Глоба М.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Вовчанського ВП ГУНП в Харківській області про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вовчанська Харківської області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, освіта неповна середня, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз 22 квітня 2014 року Вовчанським районним судом Харківської області за ч. 1 ст. 187, ч. 1 ст. 309, ст. 70 КК України до 5 років 6 місяців,

до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 порушив правила адміністративного нагляду.

Так, ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2019 року відносно ОСОБА_1 встановлений адміністративний нагляд строком на 12 місяців та застосовано наступні обмеження:

-заборонено йому виходити з будинку в період з 21 години до 05 години наступного дня;

-заборонено йому без отримання на те дозволу керівника органу внутрішніх справ виїжджати за межі місця постійного проживання;

-заборонено йому бувати у місцях, де алкогольні напої реалізуються на розлив;

-забовязано його проходити реєстрацію в територіальному ОВС чотири рази на місяць, у дні тижня, що встановлені графіком роботи ОВС

ОСОБА_1 , будучи повідомленим належним чином про встановлені відносно нього обмеження, встановлені ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2019 року про встановлення адміністративного нагляду, 15 квітня 2019 року не з`явився на відмітку до Вовчанського ВП ГУНП в Харківській області.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 свою вину визнав у повному обсязі, щиро розкаявся, пояснивши, що дійсно він не з`явився на відмітку до Вовчанського ВП ГУНП в Харківській області у зв`язку з тим, що забув.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім пояснень ОСОБА_1 його вина у фактично скоєному підтверджується наступним.

Даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 334751 від 15 квітня 2019 року, відповідно до якого, ОСОБА_1 , будучи повідомленим належним чином про встановлені відносно нього обмеження, встановлені ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2019 року про встановлення адміністративного нагляду, 15 квітня 2019 року не з`явився на відмітку до Вовчанського ВП ГУНП в Харківській області.

Даними реєстраційного листка з якого вбачається, що ОСОБА_1 , 15 квітня 2019 року не з`явився на відмітку до Вовчанського ВП ГУНП в Харківській області.

Таким чином, наявність переконливих, чітких, узгоджених між собою належних та допустимих доказів, не залишають сумнівів щодо доведеності вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП.

Таким чином, дії ОСОБА_1 кваліфікуються за ч. 1 ст. 187 КУпАП, порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за вчинене правопорушення, відповідно до ст. 34 КУпАП визнається щире розкаяння винного.

Обставин, що обтяжують відповідальність не встановлено.

Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю можливим призначити порушнику адміністративне стягнення за ч. 1 ст. 187 КУпАП у виді штрафу, що є достатньою мірою відповідальності за скоєне адміністративне правопорушення.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15 травня 2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи»». Також, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський Суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним».

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення стягується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на 1 січня 2019 року становить 1921 грн. 00 коп.

Таким чином з ОСОБА_1 підлягає стягненню 384 грн. 20 коп. судового збору на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 33-38, 40-1, ст. 187, 276, 279, 283-285 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за ч. 1 ст. 187 КУпАП у виді штрафу в дохід держави у сумі 51 грн. 00 коп. (рахунок отримувача 0157, МФО 899998, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), отримувач коштів УДКСУ у Вовчанському районі).

Стягнути з ОСОБА_1 384грн. 20 коп. судового збору на користь Державної судової адміністрації України (рахунок отримувача 0001, отримувач коштів ГУК у м. Києві /м. Київ, 22030106, код за , банк отримувача : Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві, код банку отримувача: 820019, код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Постанова судді протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги, через Вовчанський районний суд Харківської області.

Суддя -