ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 664/735/19
Провадження № 33/819/242/19
Категорія: ч. 1, 2 ст. 1727 КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2019 року суддя Херсонського апеляційного суду Воронцова Л. П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Херсоні за участю ОСОБА_1 , прокурора Касьяненко І. В. апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Цюрупинського районного суду Херсонської області від 02 травня 2019 року, якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1,2 ст. 1727 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Цюрупинського районного суду Херсонської області від 02 травня 2019 року визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3 400,00грн. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 384,20 гривень в дохід держави.

Згідно постанови суду першої інстанції, депутат Олешківської міської ради ОСОБА_1 , будучи суб`єктом відповідальності згідно з пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», та обізнаною з вимогами антикорупційного законодавства, у тому числі щодо запобігання та порядку врегулювання конфлікту інтересів, у порушення ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», 02 лютого 2018 року, будучи обізнаною про четверте питання порядку денного 34 позачергової сесії Олешківської міської ради «Про надання дозволу громадянам на виготовлення документації із землеустрою щодо передачі земельних ділянок у власність» ні в усній, ні в письмовій формі не повідомила (самостійно публічно не оголосила), маючи реальну можливість без жодних перешкод це зробити, під час засідання на вказаній сесії про наявність у неї реального конфлікту інтересів між приватним (майновим) інтересом, зумовленим сімейними стосунками, та її представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення під час виконання зазначених повноважень, при розгляді четвертого питання порядку денного «Про надання дозволу громадянам на виготовлення документації із землеустрою щодо передачі земельних ділянок у власність», зокрема щодо надання дозволу на розробку проекту із землеустрою по відведенню земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд ОСОБА_2 , яка є дочкою ОСОБА_1

У ОСОБА_1 виник приватний (майновий) інтерес та особиста зацікавленість, зумовлені сімейними стосунками з ОСОБА_2 , спрямовані на отримання її близькою особою, дочкою, у власність земельної ділянки площею 0,600 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 .

У подальшому, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, всупереч вимогам ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні». 02 лютого 2018 року ОСОБА_1 прийняла участь у голосуванні та проголосувала за рішення Олешківської міської ради від 02 лютого 2018 року № 530, згідно з яким ОСОБА_2 надано дозвіл на розробку проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність в м. Олешки.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП - вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Не погоджуючись з постановою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати, провадження у справі закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення і пропуску строку накладення стягнення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що постанову про накладення стягнення винесено судом з пропускам строку, передбаченого ч. 3 ст. 38 КУпАП. Вважає, що часом виявлення факту здійснення адміністративного правопорушення, яке їй інкримінується є 07 грудня 2018 року, коли Управлінням захисту економіки в Херсонській області ДЗЕ Національної поліції України було отримано з Виконавчого комітету Олешківської міської ради лист - відповідь з копіями документів, зокрема протоколом сесії від 02 лютого2018 року, який містить відповідь з копіями документів, зокрема протоколом сесії від 02 лютого 2018 року, який містить інформацію про голосування за рішення про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою, а не 14 березня 2019 року, коли було складено протокол про вчинення нею правопорушення пов`язаного з корупцією; під час винесенн6я постанови суд не звернув увагу на відсутність складу інкримінованого адміністративного правопорушення.

Перевіривши доводи апеляційної скарги матеріалами справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши доводи апеляційної скарги, приходжу до висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги, однак не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Завданням судді при розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постанова суду відповідає вимогам ст. 283 КУпАП і містить опис обставин, встановлених при розгляді справи, зазначення нормативного акту, який передбачає відповідність за дане правопорушення та прийняте по справі рішення.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При вирішенні питання про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, апеляційний суд приймає до уваги, що відповідно до п. 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про запобігання корупції", суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є депутати місцевих рад.

Згідно ч. 2 ст. 12 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування", на посадових осіб місцевого самоврядування поширюються вимоги та обмеження, встановлені Законом України "Про запобігання корупції". Відповідно до ст. 12-1 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування", посадові особи місцевого самоврядування зобов`язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України "Про запобігання корупції".

Статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції» у разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона зобов`язана звернутися за роз`ясненнями до територіального органу Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у розділі 5 вказаного Закону.

Саме по собі приховування особою наявного приватного інтересу вже розцінюється як порушення службової дисципліни і потребує вжиття відповідних заходів щодо запобігання корупції.

Конфлікт інтересів існуватиме у всіх випадках, коли у особи є приватний інтерес, здатний вплинути на об`єктивність рішення. Навіть тоді, коли прийняті нею рішення за наявності приватного інтересу є неупередженими і відповідають закону. У цьому випадку буде мати місце втрата суспільної довіри до службової особи та органу влади, в якому вона працює. Крім того, коли приватний інтерес «не спровокував» прийняття незаконного рішення, окремому розгляду підлягатиме питання наявності/відсутності в рішеннях, діяннях службової особи фактів зловживання службовими повноваженнями, одержання неправомірної вигоди чи інших корупційних правопорушень.

Згідно ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Частиною 1 ст. 172-7 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Згідно примітки до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції". У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Об`єктивна сторона даного правопорушення передбачає відповідальність за не повідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та полягає у бездіяльності особи, яка знала про наявність у неї реального конфлікту інтересів, що можуть вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, тому повинна була повідомити у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Вказане правопорушення передбачає діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені ЗУ "Про запобігання корупції" вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 даного Закону.

Згідно ст. ст. 11, 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» ОСОБА_1 , як депутат Олешківської міської ради Херсонської області наділена владними повноваженнями, а саме правом у межах своєї компетенції пред`являти вимоги, а також приймати рішення, обов`язкові для виконання фізичними та юридичними особами.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, порушила вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, не повідомивши сесію Олешківської міської ради Херсонської області, та публічно не оголосивши про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Апеляційний суд вважає, що про наявність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого їй адміністративного корупційного правопорушення за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП свідчить сам факт неповідомлення про наявність суперечностей між її приватними інтересами та її службовими повноваженнями, що може впливати на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих її повноважень.

Диспозицією ч.2 ст.172-7 КУпАП України передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Із суб`єктивної сторони правопорушення за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП вчинення дій в умовах реального конфлікту, само по собі свідчить про умисну форму вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Правопорушення вважається вчиненим з прямим умислом, якщо особа усвідомлювала суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачала його суспільно небезпечні наслідки та бажала їх настання.

Правопорушення вважається вчиненим з непрямим умислом, якщо особа усвідомлювала суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачала його суспільно небезпечні наслідки й хоча не бажала, та свідомо припускала їх настання

Склад вказаного правопорушення є формальним, тобто таким, який не передбачає наслідків як обов`язкового елементу об`єктивної сторони.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Отже, для реального конфлікту інтересів характерна наявність трьох об`єктивних компонентів: 1) приватний інтерес; 2) службове повноваження, представницьке повноваження; 3) протиріччя між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Під час притягнення особи за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів належить враховувати відповідну оцінку приватних інтересів через призму можливого їх негативного впливу на об`єктивність прийняття рішень чи діянь службовця при реалізації своїх службових повноважень.

Суд першої інстанції обґрунтовано вказав на те, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, поза всяким розумним сумнівом доведена протоколом про адміністративні правопорушення № 52 від 14 березня 2019 року; рішенням Цюрупинської міської ради № 1 від 24 листопада 2015 року про початок повноважень депутата ОСОБА_1 ; протоколом № 34 тридцять четвертої сесії Олешківської міськради від 02 лютого 2018 року про участь депутата ОСОБА_1 у роботі сесії; рішенням Олешківськаої міської ради № 530 від 02 лютого 2018 року про участь ОСОБА_1 у голосуванні з питання надання дозволу на виготовлення документації із землеустрою; листом Олешківського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану від 09 лютого 2019 року № 15.18-13/313 про родинні стосунки ОСОБА_1 з ОСОБА_2

Таким чином, постановою суду ОСОБА_1 обґрунтовано визнано винною у вчиненні адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.172-7 КУпАП, ч.2 ст.172-7 КУпАП, оскільки вона, будучи суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила сесію міської ради та Національне агенство про наявність у неї реального конфлікту інтересів та голосувала за прийняття сесією позитивного для своєї доньки рішення, чим порушила вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що постанову про накладення стягнення винесено судом з пропускам строку, передбаченого ч. 3 ст. 38 КУпАП оскільки з моменту вчинення (02 лютого 2018 року) адміністративних правопорушень до прийняття оскаржуваної постанови (02 травня 2019 року) минув 3-х місячний строк, вважала, що часом виявлення факту здійснення адміністративного правопорушення, яке їй інкримінується є 07 грудня 2018 року, коли Управлінням захисту економіки в Херсонській області ДЗЕ Національної поліції України було отримано з Виконавчого комітету Олешківської міської ради лист - відповідь з копіями документів, зокрема протоколом сесії від 02 лютого2018 року, який містить відповідь з копіями документів, зокрема протоколом сесії від 02 лютого 2018 року, який містить інформацію про голосування за рішення про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою, а не 14 березня 2019 року, коли було складено протокол про вчинення нею правопорушення пов`язаного з корупцією апеляційний суд вважає необґрунтованими, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП, обрахування трьохмісячного строку для накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, здійснюється з дня його виявлення - дати, коли уповноваженим органом на складання протоколу було отримано останні документи (докази), які давали можливість дійти висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу корупційного діяння, тобто, в даному випадку, з 14 березня 2019 року - дня складання протоколу про адміністративне правопорушення, а не з дня його вчинення, і на час прийняття суддею постанови вказаний строк не минув.

За таких обставин, враховуючи вищезазначене, апеляційний суд дійшов висновку про те, що судом першої інстанції прийнято законне і обґрунтоване рішення, апеляційна скарга не містить обґрунтованих доводів, які б спростували висновки суду першої інстанції, у зв`язку з чим у задоволенні вимог щодо скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження за відсутності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП, слід відмовити.

Керуючись ст. 294 КУпАП України

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову судді Цюрупинського районного суду Херсонської області від 02 травня 2019 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя підписЛ. П. Воронцова

З оригіналом згідно: Копія постанови оформлена 27 травня 2019 року Ухвала набрала законної сили 27 травня 2019 року

Суддя Секретар судового засідання Л. П. Воронцова Т. І. Пісоцька