П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2019 р. Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Мороз Т.М., розглянувши справу, яка надійшла від Управління Служби безпеки України в Полтавській області про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючої в АДРЕСА_1, працюючої в Кобеляцькій міській раді Полтавської області на посаді спеціаліста по зв'язках з громадськістю,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 212-6 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 14.02.2019 року, ОСОБА_1, будучи особою відповідальною за переписку та технічний захист інформації в Кобеляцькій міській раді, порушуючи вимоги Постанови КМУ №851, не забезпечила припинення та використання електронної скриньки в якості офіційної електронної пошти Кобеляцької міської ради Полтавської області, що призвело до незаконного розповсюдження інформації (порушуючи вказані вище вимоги Постанови КМУ №851 та його порядку), здійснювала службове листування в електронній формі з ПЕОМ, чим вчинила триваюче адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.5 ст.212-6 КУпАП, з 2015 року по теперішній час, використовуючи скриньку ІНФОРМАЦІЯ_2.

ОСОБА_1, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з'явилася. В матеріалах справи мається заява ОСОБА_1 адресована Кобеляцькому районному суду, в якій вона вину у вчиненому адміністративному правопорушенні визнала та прохала справу розглядати за її відсутності.

Дослідивши протокол та додані до нього матеріали суд приходить до наступного висновку.

Незважаючи на визнання ОСОБА_1 своєї вини під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи ч. 2 ст. 251 КУпАП, згідно якої обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, зібрати інші докази по даній справі не являється можливим.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

За змістом ст.ст. 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатись суддею у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення.

Частина 5 статті 212-6КУпАП передбачає відповідальність за безоплатне незаконне розповсюдження інформації, яка зберігається в інформаційних (автоматизованих) системах, у паперовій чи електронній формі.

Однак в протоколі про адміністративне правопорушення відсутнє посилання на нормативний акт, який передбачає заборону вчинення таких дій. В протоколі особа, яка його склала посилається на постанову КМУ № 851. Однак в протоколі відсутні відомості про дату прийняття цієї постанови, а також відсутня і її назва, що призводить до неможливості її ідентифікації.

У протоколі про адміністративне правопорушення в порушення вимог ст. 256 КУпАП не зазначено яка саме інформація була розповсюджена та яким чином.

Також відсутні докази того, що ОСОБА_1 відповідальна за переписку та технічний захист інформації Кобеляцької міської ради.

Крім того відсутні докази, що ОСОБА_1 здійснювала незаконне розповсюдження інформації з 2015 року.

Крім того, санкція ч. 5 ст. 212-6 КУпАП передбачає штраф від п'яти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією незаконно розповсюджених чи призначених для розповсюдження копій баз даних.

Матеріали, що надійшли до суду, не містять інформації про те, які ж саме копії баз даних підлягають конфіскації, у якому вигляді та де вони зберігаються.

Відповідно до п. 4.1. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010р. № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, ЄСПЛ зазначив, що за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

З огляду на зазначене, суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Відповідно до ст.10 Закону України "Про захист інформації в інформаційних телекомунікаційних системах" вимоги до забезпечення захисту державних інформаційних ресурсів, вимога щодо захисту якої встановлена законом, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Постанова Кабінету Містрів України № 851 від 2015 року «Про деякі питання використання доменних імен державними органами в українському сегменті Інтернету» для органів місцевого самоврядування, суб'єктів господарювання державного та комунального секторів економіки носить рекомендаційний характер.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративне правопорушення, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 221, 245, 247, 251, 256, 276-277, 279, 280, 283-285, 287, 294, 298 КУпАП України, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-6 КУпАП - закрити у звязку із відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Кобеляцький районний суд Полтавської області.

Суддя