Справа № 510/1830/19

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10.10.2019 р. Ренійський районний суд Одеської області
у складі: головуючого судді Бошков І.Д.,
за участю: секретаря Арабаджи Л.В.,
прокурора Крастін Л.І.,
особи, яка притягується до
адміністративної відповідальності ОСОБА_1
захисника Кобак Р.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рені Одеської області протокол про адміністративне правопорушення № 600 від 16.07.2019 р., пов`язане з корупцією та матеріали до нього, що надійшли від Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шевченкове Кілійського району Одеської області, громадянина України, працюючого на посаді судового розпорядника в Ізмаїльському міськрайонному суді Одеської області, зареєстрованого за адресом: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресом: АДРЕСА_2 ,
зміст ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП роз`яснено,
за ч.1ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
В С Т А Н О В И В:

Протоколом № 600 від 16.07.2019 р. встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді судового розпорядника в Ізмаїльському міськрайонному суді Одеської області, будучи суб`єктом декларування відповідно п.«в`п.1ч.1ст.3 Закону України (далі - ЗУ) «Про запобігання корупції», несвоєчасно, без поважних причин подав 01.04.2019 р. щорічну електронну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 р., що є порушенням вимог, передбачених ч.1ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції», відповідальність за яке передбачене ч.1ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).
Згідно наказу керівника апарату суду Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11.01.2016 р. № 1к-ос «Про призначення ОСОБА_2 О.», ОСОБА_1 був призначений на посаду судового розпорядника Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області, та був ознайомлений із попередженням про обмеження, пов`язані з прийняттям на державну службу.
Так, відповідно до пункту 1, підпунктах «а», «в» п. 2, п. 5 ч.1ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції», декларацію заповнюють та подають упродовж періоду, коли такі особи здійснюють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у підпунктах «а», «в» пункту 2, пункті 5 ч.1ст.3 Закону, - щороку у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, що охоплює попередній звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно).
Таким чином, ОСОБА_1 , будучі на посаді судового розпорядника у Ізмаїльському міськрайонному суді Одеської області, як суб`єкт декларування мав у обов`язковому, визначеному законом порядку і терміну, подавати декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави, передбачені ч.1ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції».
Проте, ОСОБА_1 , подав декларацію лише 01.04.2019 р., що підтверджується Єдиним державним реєстром декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до якого встановлено дату і час фактичної подачі декларації ОСОБА_1 .
Таким чином, УЗЕ в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України, вважає, що своїми діями ОСОБА_1 , будучи суб`єктом, на якого поширюються вимоги ч.1ст.45 Закону, вчинив дії, які містять ознаки і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАП, а саме: несвоєчасно подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Прокурор, у судовому засіданні, підтримав протокол про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, відносно ОСОБА_1 .
У судовому засіданні, захисник Сивакова В.О., Кобак Р.І., надав відповідні пояснення, просив закрити провадження у справі, у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Свої пояснення обґрунтував, тим, що відсутність у ЗУ «Про запобігання корупції» визначення механізму реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах, зокрема у випадку, коли граничний строк подання декларації припадає на вихідні дні, не дозволяє державі в особі посадової особи - оперуповноваженого міжрайонного відділу № 3 УЗЕ в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України, старшим лейтенантом поліції О. Дучевим, стверджувати, що ОСОБА_1 , було вчинено правопорушення, передбачене ч.1ст.172-6 КУпАП. Більш того, особою, якою було складено протокол не було враховано, що за умови наявності регулювання механізму реалізації прав і свобод громадян у подібних відносинах (ч.5 ст.254 ЦК України, ст.5 Європейської конвенції про обчислення строків (ЕТ5 № 76) від 16.05.1972 р., ст.115 КПК України), вони можуть бути застосовані до спірних відносин. Крім того, зазначив, що у випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування відповідно до вимог Закону, Національне агентство письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та інших осіб відповідно до Закону. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому суб`єкту лист з прохання надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішення Національного агентства направляється до суду. Однак, Національне агентство не повідомляло ОСОБА_1 про проведення такої перевірки. Також, департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб`єктів, які наділені повноваженнями щодо здійснення контролю та перевірки декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, зокрема щодо встановлення своєчасності подання декларації суб`єктом декларування, що належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції. Також захисник, додав, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що: «...датою виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є дата завершення збору доказів, встановлення особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, фактичних даних для висновку про наявність в діях особи вини у вчиненні правопорушення, встановлення складу адміністративного правопорушення та складання і оголошення протоколу за участю особи - громадянина ОСОБА_1 , а саме: 16.07.2019 року». Проте з таким висновком він вважає погодитися не можливо, у зв`язку з тим, що момент виявлення правопорушення та момент складання протоколу не є тотожними. За наявною інформацією, керівником апарату Ізмаїльського міськрайонного суду було повідомлено НАЗК від 01.04.2019 р. за вих. № 03-04/91/2019 р. про факт подання ОСОБА_1 декларації 01.04.2019 р. Вважає, що на момент надходження матеріалів про адміністративне правопорушення до Ренійського районного суду Одеської області, строки, передбачені ст.38 КУпАП сплили, що є підставою для закриття провадження у справі.
У судовому засіданні досліджені та вивчені наступні докази: протокол № 600 про адміністративне правопорушення пов`язане із корупцією від 16.07.2019 р.; рапорт оперуповноваженого відділу Управління захисту економіки в Одеській області; копія листа керівника Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя від 16.05.2019 р.; копія повідомлення до НАЗК про факт неподання декларації ОСОБА_1 ; копія послідовних дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_1 ; скрін-шот подачі декларації ОСОБА_1 ; копія декларації ОСОБА_1 ; копія запиту Департаменту захисту економіки НПУ від 28.05.2019 р.; копія листа відповіді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.06.2019 р.; копія попередження про спеціальні обмеження, встановлені ЗУ «Про запобігання корупцією» ОСОБА_1 від 12.01.2016 р.; копія наказу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області № 1к-ос від 11.01.2016 р. «Про призначення ОСОБА_1 »; копія особової кратки державного службовця ОСОБА_1 ; копія паспорту громадянина України ОСОБА_1 ; копія письмових пояснень ОСОБА_1 ; копія листа Департаменту захисту економіки НПУ від 05.05.2017 р.; копія відповіді НАЗК від 30.05.2017 р.; копія відповіді комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності ВРУ від 11.09.2018 р.; копія листа - відповіді НАЗК від 13.02.2019 р.; пояснення ОСОБА_1 за № 6779 від 27.09.2019 р.,; додаткові письмові пояснення № 7134 від 10.10.2019 р. та інші документи.
Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що приймає рішення по адміністративній справі, виключно на підставі наявних в ній доказів.
Суд, ретельно вивчивши та дослідивши матеріали адміністративної справи, надані докази, заслухавши думку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, захисника, прокурора, прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 , вбачаються ознаки складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1ст.172-6 КпАП України несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи за 2018 р., виходячи з наступного.
Згідно ч.1ст.45 ЗУ «Про запобігання корупцією» особи, зазначені у п.1, п.п. «а» і «в» п.2, п.5ч.1ст.3 Закону, зобов`язані, щорічно, до 01 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.
Відповідно до п.«в`п.1ч.1ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 р. № 1700-VІІ, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді судового розпорядника у Ізмаїльському міськрайонному суді, є суб`єктом декларування.
Так, за даними публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування (за текстом - Реєстр), ОСОБА_1 подав щорічну декларацію за 2018 р. лише 01.04.2019 р. о 09:17:10 год. Відповідно до порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10.06.2016 р., визначено, що після заповнення усіх необхідних полів форми документа суб`єкт декларування підписує документ накладенням на нього власного ЕЦП (електронно цифровий підпис). У випадку не накладення ЕЦП на документ під час його подання до ІТС Реєстр, документ залишається в особистому кабінеті суб`єкта декларування із статусом « ОСОБА_3 ». Збереження та подання документів до ІТС Реєстр підтверджується шляхом надсилання повідомлення суб`єкту декларування на адресу його електронної пошти, вказану під час реєстрації в Реєстрі, та до персонального електронного кабінету суб`єкта декларування. Після отримання зазначеного повідомлення суб`єкт декларування повинен невідкладно, але не пізніше семи днів після дня отримання такого повідомлення, перевірити зміст поданого ним документа та у разі виявлення неповних або недостовірних відомостей в ньому подати виправлений документ відповідно до цього Порядку. Перед підписанням документа суб`єкту декларування необхідно підтвердити його ознайомлення з попередженням про настання відповідальності за подання недостовірних відомостей шляхом проставлення відповідної відмітки в документі.
Однак, відповідно до послідовності дій ОСОБА_1 у реєстрі, встановлено, що він зайшов у реєстр 01.04.2019 р. о 09:11:21 год. та подав до «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», щорічну декларацію за 2018 рік того ж дня о 09:17:10 год. (Декларація була успішно подана).
Таким чином, матеріалами справи, відомостями з Єдиного державного реєстру декларацій, встановлений факт, що ОСОБА_1 під час перебування на посаді судового розпорядника у Ізмаїльському міськрайонному суді Одеської області, несвоєчасно подав без поважних причин декларацію особи, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а саме: 01.04.2019 р. о 09:17:10 год.
При розгляді даного протоколу, суд вважає зазначити наступне: п.8ч.1ст.11 Закону визначено, що до повноважень Національного агентства належить, поміж іншого, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Ч.3ст.12 цього ж Закону встановлено, що у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.
Ст.48 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.
Згідно з пунктами 2-5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1,2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.
Додані до протоколу матеріали (арк. № 10-11), містять відомості про встановлення НАЗК факту, що ОСОБА_1 несвоєчасно подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування. Цим листом, керівник Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_4 , у зв`язку із відсутністю територіальних органів Національного агентства, враховуючи положення ч.1ст.255 КУпАП, направив витяги з інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», щодо послідовності дій вказаних суб`єктів декларування при поданні декларації та інші документи до УЗЕ в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України, для вжиття заходів з перевірки цих фактів та у разі встановлення підстав, складання протоколів про адміністративне правопорушення з метою притягнення їх до адміністративної відповідальності згідно із ч.1ст.172-6 КУпАП.
Згідно п.12ч.1ст.12 ЗУ «Про запобігання корупції» Національне агентство має право «ініціювати проведення службового розслідування, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, надсилати до інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень».
Суд розцінює цей лист (вх. № 2390 від 16.05.2019 р.) як надання НАЗК повноважень УЗЕ в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України з метою перевірки декларацій та складання протоколу. Таким чином, суд вважає, що УЗЕ в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України, було наділено правом проведення перевірки декларацій та мав право складати адміністративний протокол.
Відносно твердження ОСОБА_1 , його захисника, що: 1) «в антикорупційному законодавстві відсутні норми, що регулюють питання визначення та обчислення строків вчинення тих чи інших дій», 2) якщо граничний строк подання декларації припадає на вихідні дні,… днем закінчення строку є перший за ним робочий день», слід застосовувати аналогію права, суд вважає зазначити наступне. Саме у ЗУ «Про запобігання корупції», на відміну від інших норм законодавства України, чітко передбачено ст.3 Закону, що декларацію заповнюють та подають упродовж періоду, - щороку у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, що охоплює попередній звітний рік. Слід також зазначити, що декларація подається виключно в електронному вигляді. Тому застосувати норми ст.254 ЦПК України, ст.49 ПК України, норми КУпАП, ст.ст.113,115 КПК України, норми КАС України, де вказані останні строки (роки, місяці, доби, дні) для вчинення або не вчинення будь-якої події, дії, а саме: подача документів, але мається на увазі письмових, суд не має право.
Слід також зазначити, що суду не надані документи, які б підтвердили, що ОСОБА_1 на час подачі декларації був: на лікарняному, у службовому відрядження, був у лавах ЗС України тощо, тому не мав можливостей подати декларацію своєчасно.
Слід зауважити, що законодавством не передбачено, протягом якого строку після виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважений суб`єкт повинен скласти відповідний протокол.
Суд також, не погоджується із думкою захисника щодо закриття провадження у справі, у зв`язку зі спливом строків накладання адміністративного стягнення з наступних підстав.
Відповідно до ч.3ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
Датою виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є дата завершення збору доказів, встановлення особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення фактичних даних для висновку про наявність в діях особи вини у вчинені правопорушення, встановлення складу адміністративного правопорушення складання і оголошення протоколу за участю ОСОБА_1 , є: 16.07.2019 р. Тобто, строк накладання адміністративного стягнення спливає 16.10.2019 р.
Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАП, визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу. В даному випадку, ОСОБА_1 не бажав настання таких наслідків, тому суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини у формі непрямого умислу.
Таким чином, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАП підтверджена. У діях ОСОБА_1 містяться ознаки складу вищевказаного правопорушення. Факт несвоєчасного подання декларації у судовому засіданні доказаний.
Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що ОСОБА_1 має бути підданий адміністративному стягненню у вигляді штрафу.
Відповідно до ч.1ст.40-1 КпАП України, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Підстав для застосування ст.22 КУпАП суд не вбачає.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.22,38,ч.1ст.172-6,245-246,248-252,268,276-279,280,283,284-285,287,289,294 КУпАП, суд
П О С Т А Н О В И В:
Визнати ОСОБА_1 винним у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 (вісімсот п`ятдесят) грн. на користь держави.
Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп. в дохід держави.
Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст.ст.32,321 КпАП України.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяця.

Суддя: І.Д. Бошков