ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2019 року смт. Мангуш

Першотравневий районний суд Донецької області

у складі:

головуючого судді Демочко Д.О.

при секретарі Цукановій Л.П.

за участю

прокурора Третьяка Є.І.

особи, що притягається до адміністративної

відповідальності ОСОБА_1

захисника Спруцко В.І.

розглянувши матеріали адміністративної справи, яка надійшла від Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Мангуш Мангушського району Донецької області, громадянки України, керівника апарату Мангушської районної державної адміністрації Донецької області, яка зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,суд -

ВСТАНОВИВ:

03.01.2018 року, ОСОБА_1 , згідно з розпорядженням Голови Першотравневої районної державної адміністрації Донецької області від 16.09.2015 №81-к, 17 вересня 2015 року призначена на посаду керівника апарату Мангушської районної державної адміністрації Донецької області та згідно пп. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», вона є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Так, 03.05.2017 року керівник апарату Мангушської районної державної адміністрації Донецької області Сиротіна Віра Сергіївна придбала автомобіль марки «Chevrolet Lacetti» 2012 року випуску, згідно договору купівлі-продажу №5857/17/000186 від 03.05.2017 року вартість автомобіля складає 97220 тисяч гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року та у строк до 14.05.2017 року вона зобов`язана була у встановленому порядку повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць, зокрема працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень. Тобто, транспортний засіб ОСОБА_1 вартістю 97220 тисяч гривен становить 60,8 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб.

Тобто, упродовж періоду часу з 00:00 год. 04.05.2017 по 23:59 годин 13.05.2017 у ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено що станом на 14.12.2017 року ОСОБА_1 несвоєчасно подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме 28.11.2017 року, тобто в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор у судовому засіданні вважав, що дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ч.2 ст. 172-6 КУпАП, її провина у скоєнні адміністративного корупційного правопорушення доведена, а тому до неї необхідно застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у мінімальному розмірі, передбаченому ч.2 ст.172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 провину у скоєнні адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП не визнала повністю та пояснила, що автомобіль їй на день народження подарував чоловік і про його вартість вона не знала, а тому вважала, що не має підстав для внесення даних змін до декларації Відомості про суттєві зміни у своєму майновому стані вона подала до НАЗК через деякий час після отримання дарунку, коли дізналася про вартість автомобіля. Також, ОСОБА_1 та її захисник просили закрити провадження у справі на підставі ст.ст..247 п.7, 38 КУпАП через закінчення строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Вислухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, висновок прокурора, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно матеріалів адміністративної справи, на підставі розпорядження Голови Першотравневої районної державної адміністрації Донецької області від 16.09.2015 №81-к ОСОБА_1 була призначена на посаду керівника апарату райдержадміністрації (а.с.18-19).

Отже, ОСОБА_1 відповідно до підпункту "в" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про запобігання корупції" являється суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Як встановлено в судовому засіданні, 03.05.2017 року ОСОБА_1 придбала автомобіль марки «Chevrolet Lacetti» 2012 року випуску, згідно договору купівлі-продажу №5857/17/000186 від 03.05.2017 року, вартість автомобіля складає 97220 тисяч гривень, про що свідчить реєстраційна картка транспортного засобу (а.с.11)

Ураховуючи, що вартість придбаного автомобіля, яка перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів (в редакції Закону на момент вчинення правопорушення), встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (80 000 гривень), у ОСОБА_1 на виконання вимог частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII виник обов`язок у десятиденний термін з моменту придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, письмово повідомити НАЗК про суттєву зміну у майновому стані.

Тобто, упродовж періоду з 00:00 год. 04.05.2017 по 23:59 годин 13.05.2017 у ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

При цьому, в судовому засіданні встановлено, що повідомлення до НАЗК про такі зміни в своєму майновому стані від ОСОБА_1 надійшли лише 28.11.2017 року, що підтверджується скрін шотом з сайту НАЗК (а.с.31).

Отже, судом встановлено, що ОСОБА_1 будучи суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не своєчасно повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

Так, згідно ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, коментована стаття визначає правопорушення щодо обов`язкового декларування доходів особами, що уповноважені на виконання функцій держави та місцевого самоврядування.

З об`єктивної сторони правопорушення становить діяння у формі неподання декларації, неповідомлення / несвоєчасного повідомлення, зокрема, про суттєві зміни майнового стану.

Суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Із суб`єктивної сторони правопорушення характеризується умисною формою вини.

Примітка до ст.172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ст. 172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Діяння, передбачені ст. 172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Статтею 10 КУпАП визначено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення.

Крім того, відповідно до інформаційного листа від 22.05.2017 №223-943/0/4-17 ВССУ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією», направлений судам першої та апеляційної інстанції для забезпечення однакового і правильного застосування судами загальної юрисдикції Закону України «Про запобігання корупції» та положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, з метою уникнення неоднозначного тлумачення норм закону в судовій практиці та запобігання помилкам при розгляді справ про окремі адміністративні правопорушення, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, суди зобов`язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід.

Вимоги Закону України «Про запобігання корупції», на думку судді, зокрема, в частині неповідомлення / несвоєчасного повідомлення, в т.ч. і про суттєві зміни майнового стану, є чіткими та точними, не допускають їхнього неоднозначного тлумачення щодо прав та обов`язків осіб.

Суд відноситься критично до посилання ОСОБА_1 на те, що вона не знала про вартість придбаного нею автомобілю, оскільки вони спростовуються матеріалами справи, а саме письмовими поясненнями ОСОБА_1 , відповідно до яких остання пояснила, що вимоги ст.. 52 Закону України «Про запобігання корупції» їй відомі, про що вона розписалася у журналі. На питання про вартість автомобіля вона відповіла, що автомобіль коштує 97220 гривень та підтвердила, що подала декларацію про суттєві зміни у майновому стані із пропуском строку, передбаченого законодавством, оскільки не до кінця зрозуміла порядок подачі даної декларації (а.с.32-33).

За таких обставин приходжу до висновку, що в діях останньої наявна вина саме у формі прямого умислу щодо несвоєчасного подання зазначеної декларації.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 мала змогу своєчасно повідомити про суттєві зміни в майновому стані в декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, але цього не зробила через неповажні причини. Будь-яких доказів поважності неповідомлення про зміни в майновому стані ОСОБА_1 не надано.

При таких обставинах вбачаю в діях ОСОБА_1 ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а саме не своєчасне повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані.

З огляду на викладене, а також враховуючи характер вчиненого правопорушення, ступінь вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, вважаю за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу.

На підставі ст. 40-1 КУпАП, з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у дохід держави.

Керуючись ст. ст. 40-1, 283, 284, 307, 308 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі - сто неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одну тисячу сімсот) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) гривні 20 копійокна користь держави.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Першотравневий районний суд Донецької області.

Суддя Д.О. Демочко