Справа № 583/1918/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2019 року м. Охтирка Сумської області

Суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Ярошенко Т.О., розглянувши матеріали, що надійшли від Гетьманського національного природного парку про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, працюючого інспектором відділу моніторингу в Управлінні патрульної поліції в Сумській області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

за ст. 91 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

07 травня 2019 року до суду надійшов матеріал відносно ОСОБА_1 в тому, що він 06.05.2019 року близько 22:30 год. на території Бакирівської об`єднаної територіальної громади Чернеччинської сільської ради, яка входить до складу Охтирського відділення Гетьманського національного природного парку, порушив охоронний режим Гетьманського національного природного парку, а саме: на відстані 700 метрів від Климентівського мосту плавав у нічну пору доби вниз по річці з підсвіткою та мав при собі підводну рушницю «Vint Air 50», добутого вилову не було, шкода не заподіяна, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.91 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та пояснив, що дійсно 06.05.2019 року близько 22:30 год. він біля мосту в с. Климентове плавав у річці, але не для того, щоб ловити рибу, а лише для того, щоб випробувати своє нове обладнання - гідрокостюм, ласти, підсвітку, які він недавно придбав та після закінчення нерестового періоду планує використовувати для підводного мисливства.

Виходячи зі змісту ст.ст.7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, притягнення особи до адміністративної відповідальності розцінюється як «кримінальне обвинувачення», оскільки адміністративні правопорушення мають ознаки притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції. Таку позицію висловив Європейський суд з прав людини в рішенні по справі Надточій проти України від 15 травня 2008 року.

Як передбачено ч.2, п. «а» ч. 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку; кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

При цьому, особі повинно бути забезпечено реалізацію її права на захист, яке полягає у наданні їй можливості надавати усні або письмові пояснення з приводу пред`явленого їй обвинувачення, збирати і подавати докази, брати особисту участь у провадженні, користуватись правовою допомогою захисника, реалізовувати інші процесуальні права, передбачені, зокрема КУпАП.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, визначеного ст.91 КУпАП полягає, зокрема у здійсненні в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон, а також територій, зарезервованих для наступного заповідання, забороненої господарської та іншої діяльності, порушення інших вимог режиму цих територій та об`єктів, самовільна зміна їх меж, невжиття заходів для попередження і ліквідації негативних наслідків аварій або іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це визначено ст.252 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення 000229 від 06.05.2019 року фабула протоколу не відповідає правовій кваліфікації ст.91 КУпАП, протокол не містить вказівки про те, чим саме порушив ОСОБА_1 охоронний режим Гетьманського національного природного парку, плаваючи в нічну пору доби у річці, оскільки такий вид плавання не заборонений законом та не передбачений ст.91 КУпАП.

Суду не надано доказів, що ОСОБА_1 порушив охоронний режим Гетьманського національного природного парку, оскільки на місцевості в натурі не винесено межі його території та його охоронні зони.

Додана до протоколу картосхема місцевості Гетьманського національного природного парку не доводять факт, що особа на місцевості була належним чином попереджена про перебування на певної території та наявність заборон щодо перебування там та здійснення будь якої діяльності.

Відповідно до положень Наказу № 30 від 29.03.1994 року Міністерства охорони навколишнього природного середовища України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 8 квітня 1994 року за №72/281, «Про затвердження Положення про єдині державні знаки та аншлаги на територіях та обєктах природно-заповідного фонду України» - державні знаки та аншлаги на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду складають систему інформаційних та охоронних знаків цих об`єктів, що направлена на інформування населення та природо користувачів про межі заповідних об`єктів, категорію їх заповідання та основні відомості про режим і правила поведінки на природоохоронних територіях. Головним завданням встановлення інформаційних та охоронних знаків є забезпечення інформованості та природоохоронне виховання населення, підвищення ефективності роботи природоохоронних установ. До числа основних вимог, що ставляться перед системою охоронних знаків, відносяться: інформативність, наочність, одноманітність, естетичність та логічність розміщення.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.91 КУпАП необхідно закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, ст.9, п.1 ч.1 ст.247, ст.283 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.91 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу і події адміністративного правопорушення, передбаченого ст.91 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Т.О. Ярошенко