П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Тхір О.А., за участю представника Закарпатської митниці ДФС Зубенко І.І., розглянувши матеріали справи про порушення митних правил за протоколом №1806/30500/19 від 02.04.2019, які надійшли з Закарпатської митниці ДФС України, відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_1 , за ч. 1 ст. 483 МК України,

В С Т А Н О В И В:

29.11.2018 Закарпатською митницею ДФС з метою встановлення можливих фактів незаконного переміщення товарів «оброблений та необроблений бурштин» через україно-угорську ділянку кордону на адресу митних органів Угорщини направлений запит № 196/27/07-70-20. 01.03.2019, митницею, від митних органів Угорщини отриманий лист - відповідь від 12.02.19 № VF/2019 NAV КІ, згідно якого 22 серпня 2018 Прикордонним Відділенням Захонь Податкової та Митної Дирекції Саболч-Сатмар-Берегської області НПМА у громадянки ОСОБА_2 , яка слідувала у легковому автомобілі марки «Dodge» реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 виявлено та вилучено 9600 гр. бурштину, вартістю 547 000 угорських форинтів. Каміння бурштину було виявлено на дні ручної поклажі. В ході проведення перевірочних заходів з використанням інформації, що міститься у базі даних АСМО «Інспектор» встановлено, що 22.08.2018 о 05 год. 28 хв. 14 сек. в зону митного контролю митного посту «Тиса» Закарпатської митниці ДФС на ділянку «виїзд з України» пасажирського напрямку, по смузі руху «зелений коридор» прибув транспортний засіб марки «Dodge» моделі «Grand Caravan», кузов № НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_4 під керуванням громадянки України ОСОБА_1 . Після проходження митного контролю та завершення митного оформлення о 05 год. 28 хв. 22 сек. виїхала із зони митного контролю за кордон в напрямку митного поста «Захонь» (Угорщина). Згідно курсу НБУ 547 000 угорських форинтів (вартість бурштину) станом на 22.08.2018 становило 53 902,47 грн. На виклик в митницю громадянка ОСОБА_1 не прибула. Таким чином, громадянка України ОСОБА_1 перемістила через митний кордон України товари, з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів. Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) частиною 1 статті 483 Митного кодексу України.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Представник Закарпатської митниці ДФС Зубенко І.І. у судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_1 винна у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 483 МК України, її вина підтверджується зібраними у справі доказами, і тому її необхідно притягнути до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України та застосувати до неї стягнення відповідно до санкції вказаної статті.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників провадження, доходжу висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України - Переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Відповідно до ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням. Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв`язку з оскарженням.

Відповідно до ч. 1 ст. 489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 1 ст. 483 МК України визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у переміщенні або діях, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 459 МК України, суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Відповідно до ч. 4 ст. 266 МК України у разі самостійного декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення декларантом, передбачену МК України відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант.

Згідноч.3 ст.491 Митного Кодексу Українипідставою для порушення справи про порушення митних правил є офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

Згідно зЗаконом України «Про державне регулювання видобутку, виробництва і використання дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння та контроль за операціями з ними»(Закон N 637/97-ВР від 18 листопада 1997 рокузі змінами та доповненнями) терміни та поняття вживаються у такому значенні: дорогоцінне каміння органогенного утворення-перли бурштин в сировині, необробленому та обробленому вигляді;

Ввезення вУкраїну і вивезення з України дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння та виробів з нихпровадятьсясуб`єктами господарювання та фізичними особами у порядку і на умовах, визначених законодавчими актами України (пункт1статті13Закону N 637/97-ВР від 18 листопада 1997 рокузі змінами та доповненнями).

Порядок вивезення (пересилання) за межі митної території України громадянами дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них, а також культурних цінностей з метою їх відчуження, затвердженийпостановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 448. Цим Порядком передбачено, що вивезення (пересилання) за межі митної території України дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них з метою їх відчуження здійснюється у разі, коли сумарна фактурна вартість дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння та виробів з них:

не перевищує суму, еквівалентну 10000 євро (крім заборонених до вивезення за межі митної території України), шляхом вчинення дій, усного або за бажанням власника таких товарів чи на вимогу посадової особи митного органу письмового декларування;

перевищує суму, еквівалентну 10000 євро (крім дорогоцінних металів, заборонених до вивезення за межі митної території України, та особистих речей), - на умовах поміщення товарів у митний режим експорту.

Відповідно до п. 53 ч. 1 ст. 4 МК України спеціально виготовленим сховищем (тайником) є сховище, виготовлене з метою незаконного переміщення товарів через митний кордон України, а також обладнані та пристосовані з цією метою конструктивні ємності чи предмети, які попередньо піддавалися розбиранню, монтажу тощо.

Вказані в сукупності зібрані матеріали свідчать про наявність в діях ОСОБА_1 ознак складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, оскільки остання вчинила дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників), що утруднюють виявлення таких товарів. Дії ОСОБА_1 за ч.1 ст.483 МК України - кваліфіковані правильно.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджується протоколом про ПМП №1806/30500/19 від 02.04.2019, доповідною запискою головного державного інспектора відділу ОР№1 Управління ПМП та МВ від 02.04.2019, листом-відповіддю 12.02.19 № VF/2019 NAV НОМЕР_5 .

Вирішуючи питання щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України, виходжу з вимог ч. 2 ст. 467 МК України, відповідно якого таке стягнення може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а в разі розгляду судами (суддями) справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Під час розгляду даного адміністративного матеріалу суд також враховує практику Європейського Суду з прав людини (пункт 137 Рішення від 09.01.2013 у справі «Волков проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Others v. the United Kingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Одночасно, суд вважає за необхідне зазначити, що передбачене ч.1 ст.483 МК України порушення митних правил, характеризується вчиненням одноразової дії у певний час, а саме: під час митного оформлення товару, коли такий проступок може бути виявлений контролюючим органом, який згідно з метою митного оформлення засвідчує відомості, одержані під час митного контролю товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, та оформляє результати такого контролю.

Митний кодекс України, як і інші нормативно правові акти, що встановлюють порядок подання та заповнення декларації, не містить положення, які б дозволяли особі, яка її подала, вносити до декларації зміни, доповнення чи виправлення після прийняття її органами доходів і зборів та митного оформлення товару.

За таких обставин, відсутні будь-які підстави вважати зазначене порушення митних правил триваючим, оскільки надання органами доходів і зборів документів здійснюється в певний час, а саме під час митного оформлення товарів і повинне бути виявлене саме під час митного оформлення товару, та припиняється із поданням декларації органами доходів і зборів, а відтак, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через шість місяців з дня його вчинення, у відповідності до Митного кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 467 Митного кодексу України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а в разі розгляду судами (суддями) справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Як зазначено ст. 247 КУпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу та ч. 2 ст. 467 Митного кодексу України.

Враховуючи те, що вказане у протоколі адміністративне правопорушення митних правил не є триваючим, датою вчинення такого правопорушення є 22 серпня 2018, а на момент розгляду справи в суді закінчився передбачений ч. 2 ст. 467 МК України зазначений вище строк, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі ст. 487 МК України, п. 7 ст. 247 КУпАП.

Статтею 283 КУпАП України передбачено, що постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи.

Зі змісту протоколу про порушення митних правил вбачається, що каміння бурштину та автомобіль не вилучалися у зв`язку з відсутністю.

Керуючись ст. ст. 247 п. 7, 283, 284 КУпАП, ст. ст. 467, 483 ч. 1, 487, 527-529 МК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі за матеріалами Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про порушення митних правил, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 483 Митного кодексу України,закрити на підставі. ч. 2 ст. 467, ст. 487 МК України, п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент її розгляду строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або органом доходів і зборів, який здійснював провадження у цій справі, до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.А.Тхір