КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2019 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Мельник В.В., за участю:

особи, яку притягнуто до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Подільського районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 5 ст. 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі-КУпАП),

в с т а н о в и в:

Постановою судді Подільського районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року провадження в справі відносно ОСОБА_1 закрито у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до постанови суду, ОСОБА_1 , будучи начальником Управління правової роботи Юридичного департаменту АТ «СК «АХА Страхування», перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: м. Київ, вул. Іллінська, 8, неправомірно відмовив у наданні інформації у відповідь на адвокатський запит, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

Не погоджуючись із вказаною постановою судді місцевого суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк апеляційного оскарження постанови судді Подільського районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року, вказану постанову скасувати та провадження у справі закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

В обґрунтування доводів клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначав, що справу про адміністративне правопорушення розглянуто у його відсутності, а копію оскаржуваної постанови йому вручено лише 05 квітня 2019 року.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилався на те, що протокол про адміністративне правопорушення від 06 грудня 2017 року за зверненням Пасенюка К.О. , складено та підписано членом Ради адвокатів м. Києва Поповською Т.В.

Натомість, як убачається з відповідей Національної асоціації адвокатів України №28/0/2 від 10 січня 2019 року та Ради адвокатів м. Києва №505 від 11 грудня 2018 року та №38 від 25 січня 2019 року, ОСОБА_3 конференцією адвокатів м. Києва членом Ради адвокатів м. Києва не обиралася, і відповідно до складу її членів не входить, їй не надавалось будь-яких повноважень на вчинення дій, направлених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Крім того, із листа Ради адвокатів м. Києва № 38 від 25 січня 2019 року слідує, що адвокат Пасенюк К.О. із заявою про вчинення начальником управління правової роботи юридичного департаменту АТ «СК «АХА Страхування» ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП до Ради адвокатів м. Києва не звертався.

В журналі обліку протоколів про адміністративні правопорушення, протокол про адміністративне правопорушення серії КВ000030 - не зареєстрований.

Вказаний протокол складено в зв`язку із зверненням Пасенюка К.О. , який вважав, що було порушено можливість реалізації його права адвоката, у зв`язку з наданням правової допомоги клієнту.

Однак, порушення права Пасенюка К.О. як адвоката відсутнє, оскільки відомості щодо останнього в Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні, а тому він не може користуватися правами, наданимиЗаконом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Крім того, звернення Пасенюка К.О. пов`язане із необхідністю отримати відомості щодо третьої особи, у зв`язку з чим на даний запит йому було відмовлено у наданні інформації, яка стосується таємниці страхування.

Також, апелянт зазначав, що суд першої інстанції, в порушення ст. 268 КУпАП не повідомив його про розгляд справи, незважаючи на його неодноразові звернення надати письмові пояснення по справі.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши доводи ОСОБА_1 , який просив задовольнити апеляційну скаргу, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та додані до апеляційної скарги документи, дослідивши доводи апеляційної скарги, приходжу до висновку про те, що клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження підлягає задоволенню, а апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Згідно ст. 289 КУпАП, у разі пропуску строку на оскарження постанови суду з поважних причин, його може бути поновлено за заявою особи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 285 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Копія постанови в той же строк вручається або висилається потерпілому на його прохання.

Перевіркою матеріалів справи про адміністративне правопорушення встановлено, що дані про вручення ОСОБА_1 копії оскаржуваної постанови у матеріалах справи відсутні. Як зазначив апелянт у апеляційній скарзі, копію постанови судді місцевого суду йому вручено 05 квітня 2019 року, тоді як подано апеляційну скаргу 12 квітня 2019 року.

У зв`язку з цим, вважаю обгрунтованими доводи апелянта про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки в матеріалах справи відсутні дані про вручення ОСОБА_1 у визначений законом строк копії оскаржуваної постанови, а відтак пропущений строк підлягає поновленню.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно ст. 278 КУпАП, під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

У відповідності до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Перевіркою матеріалів справи про адміністративне правопорушення встановлено, що працівником поліції при складенні протоколу про адміністративне правопорушення та суддею місцевого суду при розгляді справи про адміністративне правопорушення вказаних вимог не дотримано.

За нормативним визначенням, адміністративна відповідальність за частиною 5 ст. 212-3 КУпАП України настає у разі неправомірної відмови в наданні інформації, несвоєчасному або неповному наданні інформації, наданні інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

У відповідності до ч. 1 ст. 24 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

Згідно п. 9-1 ч. 1 ст. 255 КУпАП, у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати: голова ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя або уповноважений радою член ради адвокатів (стаття 212-3 - у частині, що стосується порушення права на інформацію відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише у межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, та суд апеляційної інстанції не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Як убачається з даних протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП від 06 грудня 2017, складеного членом Ради адвокатів міста Києва Поповською Т.В. стосовно ОСОБА_1 , останній, будучи начальником Управління правової роботи Юридичного департаменту АТ «СК «АХА Страхування», 11 жовтня 2018 року, перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: м. Київ, вул. Іллінська, 8, неправомірно відмовив у наданні інформації у відповідь на адвокатський запит Пасенюка К.О., чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

Разом з тим, як убачається із наявного у матеріалах справи листа Національної асоціації адвокатів України від 06 грудня 2018 року на запит ОСОБА_1 , адвокат Поповська Т.В. не входить до складу Ради адвокатів міста Києва, та не уповноважена на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Крім того, заслуговують на увагу доводи ОСОБА_1 про те, що відомості про адвоката Пасенюка К.О. відсутні у Єдиному реєстрі адвокатів України.

Суддя місцевого суду під час розгляду справи про адміністративне правопорушення вказані обставини не перевірив.

Враховуючи, що матеріали справи не містять даних про те, чи є Пасенюк К.О. у відповідності до ст. 24 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" особою, наділеною правом на звернення із адвокатським запитом, та чи уповноважена ОСОБА_3 у встановленому законом порядку на складення протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості встановити належність та допустимість протоколу про адміністративне правопорушення, та перевірити доводи апелянта про відсутність у його діях складу адміністративного правопорушення.

Суддя місцевого суду, у порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП, при підготовці справи до розгляду на вказані обставини уваги не звернув, та не дослідив обставини, що підлягають з`ясуванню.

З наведеного убачається, що суддя місцевого суду при розгляді справи про адміністративне правопорушення невірно застосував норми процесуального закону та виніс постанову, яка не відповідає вимогам законності та обґрунтованості.

Без додаткової перевірки викладених обставин та належного оформлення протоколу про адміністративне правопорушення неможливо здійснити повний та всебічний розгляд справи про адміністративне правопорушення.

З огляду на наведене, матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягають поверненню до Ради адвокатів міста Києва для дооформлення та належного виконання вимог ст. 256 КУпАП, після усунення яких справа про адміністративне правопорушення, за наявності для цього законних підстав, підлягає подальшому направленню до місцевого суду для її розгляду по суті з урахуванням положень ст. 38 КУпАП.

Керуючись ст. 256, 294 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови судді Подільського районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову судді Подільського районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року стосовно ОСОБА_1 скасувати, та прийняти нову постанову, якою матеріали справи по адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, повернути до Ради адвокатів міста Києва для дооформлення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.В. Мельник