Справа № 182/2867/19
Провадження № 3/0182/780/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.05.2019 м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл..

Клименко І. В.,

секретар судового засідання Степанова О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Нікополь адміністративну справу, яка надійшли з Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає у АДРЕСА_1 , працює директором ПП «Тарвія», депутат Нікопольської районної ради,

за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП

за участю прокурора Потапенка Д. Р.,

особи, що притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 1110 від 25.04.2019: згідно рішення першої сесії Нікопольської районної ради від 24.11.2015 «Про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів Нікопольської районної ради VII скликання» було визнано повноваження депутатів Нікопольської районної ради Дніпропетровської області, серед яких обрано депутатом Нікопольської районної ради VII скликання ОСОБА_1

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, що порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Пунктом 1 ст. 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», передбачено, що депутат місцевих рад зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.

Частиною 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Частиною 3 ст. 52 Закону передбачено, що порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10.06.2017, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 за № 961/29091, затверджено Правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування (далі по тексту - Правила).

Пунктом 1 вказаних Правил встановлено, що відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування зазначений суб`єкт не пізніше ніж на десятий календарний день з дня отримання доходу або придбання майна зобов`язаний повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Під суттєвою зміною у майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення.

Відповідно до п. 2 вказаних Правил встановлено, що повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається).

Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено у 2017 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб у розмірі з 1 січня 2017 року - 1600 грн. Отже, 50 прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2017 року, становить грошову суму у розмірі 80 000 грн.

Відповідно до рішення Національного агентства від 10.06.2016 № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яке зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 (зі змінами від 18.08.2016), повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», службових осіб, які станом на 01.09.2016 чи пізніше цієї дати займають згідно зі ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, розпочинається з 01.09.2016. Для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень) період подачі розпочинається з 01.01.2017.

Таким чином, починаючи з 01.01.2017 на ОСОБА_1 у разі суттєвої зміни у майновому стані розповсюджується обов`язок не пізніше ніж на десятий календарний день з дня отримання доходу або придбання майна повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

ОСОБА_1 , являючись депутатом Нікопольської районної ради Дніпропетровської області, будучи згідно з підпунктом «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією та суб`єктом декларування, 25.10.2017 отримала прибуток, а саме оформила кредит в ПАТ «Креді Агріколь Банк» та отримала готівкові кошти згідно комплексного договору № 1/3167330 від 25.10.2017 укладеного між ОСОБА_1 та ПАТ «Креді Агріколь Банк», в сумі 306 000 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених працездатних осіб на 1 січня 2017 року, тобто на суму, що перевищує 80 000 грн.

Зі змісту Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції 10.06.2016 № 3 також вбачається, що повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно: «Під суттєвою зміною у майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно».

Таким чином, 25.10.2017 у ОСОБА_1 , як суб`єкта декларування, відбулись суттєві зміни у майновому стані.

Водночас, відповідно до результатів пошуку у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (htths/.nazk.gov.ua), встановлено, що ОСОБА_1 , не опублікувала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, що відбулись 25.10.2017.

Таким чином, всупереч вимогам Закону щодо фінансового контролю, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який був затверджений рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), ОСОБА_1 , своєчасно, тобто у десятиденний строк з 25.10.2017 по 03.11.2017 включно, коли їй достовірно стало відомо про суттєву зміну її майнового стану - отримання доходу - кредиту в сумі 306 000 грн., яка перевищувала 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року, не виконала конкретний обов`язок щодо вчинення активних дій, спрямованих на письмове повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про вищевказану суттєву зміну у майновому стані шляхом заповнення та подачі відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Повідомлення про вищевказану суттєву зміну у майновому стані ОСОБА_1 не здійснено, тобто порушено граничний строк в десять днів з моменту отримання доходу, а саме кредиту в сумі 306 000 грн. (суттєвої зміни з майновому стані), що настала ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вказаними діями, депутат Нікопольської районної ради Дніпропетровської області ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-6 КУпАП - не повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Матеріальної шкоди правопорушенням не заподіяно.

Датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу.

ОСОБА_1 в судовому засіданні винною себе не визнала. Вказує, що у неподанні повідомлення про суттєві зміни у майновому стані відсутня її вина як у формі прямого так і непрямого умислу, оскільки вона жодним чином не приховувала факт отримання кредиту та розмір її фінансових зобов`язань перед банком. А тому сам факт отримання кредиту та його розмір вона відобразила у розділі 13 «Фінансові зобов`язання» щорічної декларації за 2017 рік. Вважає, що отриманий нею кредит не може розцінюватись як дохід, так як кредит не передбачає перехід права власності від кредитодавця до позичальника щодо предмету кредитного договору і спричиняє єдиний наслідок, пов`язаний із борговими зобов`язаннями позичальника перед кредитодавцем щодо повернення суми кредиту з процентами. А отже кредит не є доходом, а відтак, не є об`єктом інформування в розумінні виникнення суттєвих змін в майновому стані суб`єкта декларування. Грошові кошти, які були нею отримані за кредитним договором, є фінансовим зобов`язанням, а тому вона відобразила їх в розділі 13 «Фінансові зобов`язання» щорічної декларації за 2017 рік. Окрім того, Департамент захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, що наділені правом перевірки декларацій, суб`єктів декларацій та перевірки змін до майнового стану, оскільки таким правом наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, а тому оперуповноважений представник управління захисту економіки в Дніпропетровській області не мав права складати протокол про адміністративне правопорушення стосовно неї. Просила провадження по справі відносно неї закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні просив суд визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні корупційного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КупАП. Проти закриття справи у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 заперечував. Вважає не обґрунтованими твердження про те, що в ДЗЕ Національної поліції України відсутні повноваження на складання протоколів про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Судом досліджено матеріали справи:

- протокол про адміністративне правопорушення № 1110 від 25.04.2019, в якому викладені обставини вчинення правопорушення (а.с. 1-8). Протокол про адміністративне правопорушення складено у присутності ОСОБА_1 ;

- запит про надання інформації та копій документів від 03.04.2019 Управління захисту економіки в Дніпропетровській області до Нікопольської районної ради (а.с.10-12);

- лист про надання копій документів від 09.04.2019 Управлінню захисту економіки в Дніпропетровській області від Нікопольської районної ради. У вказаному листі зазначено, що місцеві ради не мають права перевіряти факти подання декларацій їхніми депутатами та не зобов`язані повідомляти Національне агентство з питань запобігання корупції про випадки неподання/несвоєчасного подання декларацій. Також відповідно до ст. 11 Закону України «Про електронні довірчі послуги» районна рада не є суб`єктом відносин у сфері електронних довірчих послуг, а тому відомостей щодо отримання депутатами електронних цифрових ключі районна рада не має. (а.с.13);

- витяг з протоколу від 24 листопада 2015 року про заслуховування «Інформації про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів Нікопольської районної ради VІІ скликання» голови Нікопольської районної виборчої комісії, відповідно до якого ОСОБА_1 була обрана депутатом Нікопольської районної ради (а.с. 14);

- список зареєстрованих депутатів Нікопольської районної ради (а.с.15);

- запит про надання інформації від 09.04.2019 Управління захисту економіки в Дніпропетровській області до КЗ «Нікопольська районна лікарня» (а.с.16-18);

- лист від 10.04.2019 Управлінню захисту економіки в Дніпропетровській області від голови комісії з реорганізації, головного лікаря КЗ «Нікопольська центральна районна лікарня», про відмову у наданні інформації у зв`язку з лікарською таємницею. (а.с.19)

- знімок екрана з офіційного веб-сайту Національного агентства про подані ОСОБА_1 декларації, відповідно до якого зафіксовано, що ОСОБА_1 подала лише щорічні декларації - 15.03.2017, 12.03.2018, 16.03.2019 (а.с. 21);

- знімок екрана, з офіційного веб-сайту Національного агентства електронного кабінету ОСОБА_1 , де зафіксована аналогічна інформація (а.с. 41-43);

- копія комплексного договору № 1/3167330 від 25.10.2017 про отримання ОСОБА_1 кредиту у сумі 306 000 грн. з додатками (пам`ятка клієнту, додаток № 1) до нього (а.с.46-48);

- копії квитанції про зарахування коштів за кредитним договором (а.с.49-50).

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши матеріали справи суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАПорган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме, отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до ч. 9 п. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства належить забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством (ч. 3 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції»).

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. за № 959/29089, затверджено Порядок формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі-Порядок).

Пунктом 3 Порядку визначено, що ведення Реєстру здійснює Національне агентство. Програмне забезпечення Реєстру, база даних Реєстру є власністю держави в особі Національного агентства, яке є держателем Реєстру.

Адміністратор Реєстру, визначений Національним агентством відповідно до вимог чинного законодавства, забезпечує супроводження програмного забезпечення Реєстру, збереження та захист даних Реєстру, відповідає за його функціонування, надання доступу до нього та обмін з іншими інформаційними системами.

Згідно пункту 1 розділу II Порядку, до Реєстру включаються такі електронні документи: декларації, що подаються відповідно до статті 45 Закону; повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону; виправлені декларації, що подаються відповідно до частини четвертої статті 45 Закону.

Відповідно до пункту 2 цього розділу Порядку суб`єкти декларування подають до Реєстру зазначені в пункті 1 цього розділу документи шляхом заповнення електронних форм відповідних документів на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форм.

Суб`єкти декларування подають зазначені документи через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному кабінеті після реєстрації в Реєстрі.

Пунктом 3 розділу II Порядку також визначено, що суб`єкт декларування повинен зареєструватися у Реєстрі з використанням особистого ключа та посиленого сертифіката відкритого ключа електронного цифрового підпису.

Згідно п. 4 цього розділу Порядку, зареєстровані суб`єкти декларування мають право: доступу до персонального електронного кабінету після автентифікації суб`єкта декларування із використанням його особистого ЕЦП фізичної особи; створювати, змінювати та видаляти чернетки документів у персональному електронному кабінеті; подавати документи у разі їх відповідності технічним вимогам до форми і проходження логічних перевірок, переглядати подані ними документи; подавати виправлені документи у строки та в порядку, визначені в пункті 7 цього розділу; отримувати в персональному електронному кабінеті та на адресу електронної пошти електронні повідомлення про підтвердження подання документів, попередження про необхідність подання документів до Реєстру; направляти в персональному електронному кабінеті електронні звернення до національного агентства про надання роз`яснень, допомоги в користуванні Реєстром, повідомлення про відкриття суб`єктом декларування або членом його сім`ї валютного рахунка в установі банку-нерезидента.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованому у Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091, (із змінами, внесеними рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 02 грудня 2016 року та 13 січня 2017 року) було затверджено Форму повідомлення по суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, пунктом 2 якої визначено, що повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається).

Згідно пункту 4 Форми повідомлення по суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб`єкт декларування подає відповідно до Закону України «Про запобігання корупції».

10 червня 2016 року Національним агентством з питань запобігання корупції було прийнято рішення № 2 (із змінами і доповненнями) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яким визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи: 1) перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування: щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці; декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище; повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище; 2) другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Встановлено, що ОСОБА_1 обрана депутатом Нікопольської районної ради VII скликання, витяг з протоколу першої сесії Сьомого скликання Нікопольської ради Дніпропетровської області від 24.11.2015 та згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом на яких поширюється дія цього Закону, як на депутата районної ради.

ОСОБА_1 , будучи депутатом Нікопольської районної ради VII скликання, будучи згідно з підпунктом «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону, суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, 25.10.2017 згідно комплексного договору № 1/3167330, укладеного між ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» та ОСОБА_1 , отримала кредит у сумі 306 000 грн., що перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2017 року, та в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції (далі по тексту НАЗК), про суттєві зміни в майновому стані.

Пояснення ОСОБА_1 стосовно не вчинення нею правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП з причин того, що отримання кредиту не є доходом, а фінансовим зобов`язанням та про даний факт не потрібно зазначати шляхом повідомлення про зміну в майновому стані, оскільки це зазначається при поданні щорічної декларації, суд не приймає до уваги, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 64-2 Роз`яснень щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю затверджених Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 11 серпня 2016 р. № 3, ч. 2 ст. 52 Закону визначено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Відповідно до пункту 1 Правил заповнення форми повідомлення під суттєвою зміною в майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Для кожного випадку отримання доходу або придбання майна подається окреме повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування. Згідно з підпунктом 14.1.54 пункту 14.1статті 14 Податкового кодексу України дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді, зокрема, доходів від зайняття підприємницькою та незалежною професійною діяльністю. Враховуючи зазначене, суб`єкт декларування зобов`язаний подати повідомлення у разі отримання ним кредиту, позики, поворотної фінансової допомоги (позички) тощо на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року. (доповнено новим запитанням згідно рішення Національного агентства від 02.02.2017 № 118).

Однак, обґрунтованими, на думку судді, є твердження особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про те, що в ДЗЕ Національної поліції України відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівником Управління захисту економіки в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України, який відбирав пояснення, робив запити, збирав докази, складав протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1

При цьому, в матеріалах справи відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління та інше.

За ст. 172-4 - 172-9 КУпАП, проведеним аналізом законів України «Про запобігання корупції», «Про Національну поліцію», «Про прокуратуру», «Про Службу безпеки України»; «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» не виявлено у органів Національної поліції, органів прокуратури, органів СБУ, повноважень та механізмів для проведення контролю щодо своєчасності подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування.

Слід зазначити, що згідно Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 № 81 покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

З рішення НАЗК № 1375 від 08.12.2017 вбачається, що Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику (частина 1 статті 4 Закону України "Про запобігання корупції").

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону України "Про запобігання корупції", до повноважень Національного агентства з питань запобігання корупції належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст. 48 Закону України "Про запобігання корупції" встановлено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Зважаючи на зазначені положення законодавства, перевірка електронних декларацій є виключною компетенцією Національного агентства з питань запобігання корупції, яке виступає єдиним суб`єктом, що здійснює таку перевірку, не наділяючи таким правом інші державні органи. З цією метою Національне агентство наділено відповідними повноваженнями, а саме: правом визначати порядок такої перевірки, отримувати необхідну інформацію, проводити моніторинг способу життя декларантів тощо.

Механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України "Про запобігання корупції", визначається Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим рішення Національного агентства від 10 лютого 2017 року № 56 (далі - Порядок).

Згідно п.1 розділу II Порядку «Відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю:

1) щодо своєчасності подання;

2) щодо правильності та повноти заповнення;

3) логічний та арифметичний контроль.

Згідно п. 2 - п. 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент УЗЕ Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці УЗЕ НП України, відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Статтею 255 КУпАП передбачено право уповноважених на те посадових осіб органів внутрішніх справ (Національної поліції) складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.ст. 172-4 - 172-9. Статтею 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, Закон України «Про запобігання корупції», який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією, тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (стаття 11 Закону).

Статтею 49 цього Закону встановлено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Такий висновок узгоджується з висновком Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 11.04.2018 за касаційною скаргою на рішення Одеського апеляційного адміністративного суду від 29.11.2017 у справі за позовом громадянина до Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії (справа № 814/886/17), де Суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону № 1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» Вища рада правосуддя є колегіальним, незалежним конституційним органом державної влади та суддівського врядування, який діє в Україні на постійній основі для забезпечення незалежності судової влади, її функціонування на засадах відповідальності, підзвітності перед суспільством, формування доброчесного та високопрофесійного корпусу суддів, додержання норм Конституції і законів України, а також професійної етики в діяльності суддів і прокурорів.

Тобто, одним із завдань Вищої ради правосуддя є забезпечення додержання в діяльності суддів норм Конституції і законів України. Досліджуючи питання забезпечення незалежності суддів та авторитету правосуддя ВРП в своєму рішенні від 17 липня 2018 року (справа № 2297/0/15-18) зауважила, що «…за змістом функціональних обов`язків поліція належить до правоохоронних, а не контролюючих органів, її працівники здійснюють виключно оперативно-розшукові заходи. Вжиття превентивних поліцейських заходів урегульовано статтею 31 Закону України «Про Національну поліцію», при цьому проведення перевірок дотримання вимог антикорупційного законодавства цим Законом до таких заходів не віднесено.

Натомість в Україні діє ціла низка нормативно-правових актів у сфері запобігання та протидії корупції, а також контролю за надходженням коштів до державного бюджету та їх використання, які визначають як перелік суб`єктів контролю, так і їх повноваження щодо здійснення відповідних функцій. Зокрема, вжиття заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, контроль і перевірка декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, згідно зі статтею 11 Закону України «Про запобігання корупції» покладено на Національне агентство з питань запобігання корупції».

З огляду на викладене, на підставі аналізу вище зазначених нормативних актів, прихожу до висновку про обґрунтованість доводів особи, яка притягається до адміністративної відповідальності стосовно того, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

Викладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, в зв`язку з чим провадження по адміністративній справі стосовно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись п. 1 ст. 247 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити за відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня її винесення і набирає чинності після закінчення строку на оскарження.

Суддя: І. В. Клименко