Справа № 699/296/19
Провадження № 3/697/336/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.04.2019 Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого/судді Льон О.М.

за участю секретаря с/з ОСОБА_1

прокурора Лукященка Ю.І.

особи, яка притягується до адмінвідповідальності ОСОБА_2

розглянувши матеріали, які надійшли з Черкаського Управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2. м.Золотоноша, Черкаської області, інспектора СРПП №1 Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області ,-

- за ч. 2 ст.172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Канівського міськрайонного суду Черкаської області надійшов матеріал з Черкаського Управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення ОСОБА_2 до адміністратвиної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, згідно яких вбачається, що ОСОБА_2, перебуваючи на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції Корсунь-Шевченківського відділення поліції в Черкаській області з січня 2018 по теперішній час, будучи відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 № 1700-VII (далі по тексту - Закону), суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону, без поважних причин, несвоєчасно подав щорічну декларацію до 1 квітня особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (надалі Декларація), за 2017 рік за формою, що вказується Національним агентством з питань запобігання корупції, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про повернення матеріалів на дооформлення до Черкаського Управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України у зв'язку з тим, що у протоколі відсутній підпис особи, яка його складала.

ОСОБА_2 у судовому засіданні не заперечував щодо повернення матеріалів на дооформлення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність повернення адміністративного матеріалу для належного оформлення органу, який його склав, за наступних підстав.

Згідно ст. 278 КУпАП, суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Поняття всебічності і повноти даних, як і достатності даних, які свідчать про наявність у діянні особи ознак корупційного правопорушення, є оціночною категорією, але за будь-яких обставин це мають бути дані, які однозначно свідчать про те, що корупційне правопорушення мало місце і його вчинено певною особою, яка є суб'єктом корупційного правопорушення, і що це правопорушення вчинено умисно, або наявні інші, передбачені Законом ознаки корупційного правопорушення, мета незаконного одержання матеріальних благ чи інших вигод тощо.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків, а також іншими документами.

Згідно вимог ст.256 КупАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Так, відповідно до ст.280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, дослідивши матеріали справи: протокол про адміністративні правопорушення, який є документаом, що офіційно засвідчує факти неправомірних дій і є одним із основних джерел доказів у справи, та доданих до нього документів, суд вважає, що вказаних вимог закону при здійсненні провадження в даній адміністративній справі дотримано не було, зокрема, протокол про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією не підписано особою, яка його склала, у протоколі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією відсутня дата виявлення адміністративного правопорушення.

Отже, вказані обставини виключають можливість розгляду даної справи по суті та притягнення особи до відповідальності.

З огляду на викладене, суд вважає, що матеріали справи підлягають направленню до Черкаського Управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України для дооформлення, під час якого необхідно усунути всі недоліки, зазначені у постанові.

На підставі викладеного, керуючись ст.256, п. 2 ст.278 КУпАП України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Адміністративні матеріали відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.172-6 КУпАП - повернути до Черкаського Управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України на дооформлення з метою усунення зазначених в протоколі недоліків.

Постанова остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя Канівського

міськрайонного суду ОСОБА_3