23.05.2019 Провадження по справі № 3/380/133/19
Справа № 380/403/19
ПОСТАНОВА

Іменем України

23 травня 2019 року суддя Тетіївського районного суду Київської області Косович Т.П., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , працюючого механізатором в НВК "Агро-Центр, -

встановив:

Постановою Тетіївського районного суду Київської області від 05.04.2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, притягнуто до адміністративної відповідальності та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень на користь держави, стягнуто з нього матеріальну шкоду в сумі 17 гривень та конфісковане колюче заборонене знаряддя лову "драч". Проте під час винесення постанови судом не було вирішено питання щодо вилучених речей, які передані на відповідальне збереження громадянину ОСОБА_1 , а саме: спінінг 1 шт. та водні біоресурси загальною вагою 100 гр. (риба 1 шт.).

Представник Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області звернувся до суду з клопотанням про вирішення питання щодо вилучених речей.

Розглянувши заявлене клопотання та матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Кодексом України про адміністративні правопорушення не встановлено порядку вирішення питання про долю речових доказів у справі після винесення постанови. Проте статтею 129 Конституції України передбачено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Кодекс України про адміністративні правопорушення деталізує вказані конституційні норми, визначаючи у статті 1, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення, зокрема, є охорона прав і свобод громадян, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності.

Статтею 245 вказаного кодексу закріплено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За загальними засадами теорії права при застосуванні норм права правозастосовчий орган іноді стикається з прогалинами в законодавстві, тобто з повною чи частковою відсутністю норм, які регулюють певні суспільні відносини. Розрізняють прогалини в праві та прогалини в законі. Прогалини в праві - це повна або часткова відсутність в діючих нормативно-правових актах необхідних юридичних норм. Прогалини в законі - це повна або часткова відсутність необхідних юридичних норм у даному законі. У зв`язку з цим в юриспруденції розроблені способи заповнення прогалин в процесі застосування закону, які отримали назву аналогії.

Аналогія закону - рішення справи або окремого юридичного питання на основі правової норми, розрахованої на схожі випадки. Застосування аналогії забороняється, якщо вона прямо заборонена законом чи якщо закон пов`язує настання юридичних наслідків з наявністю конкретних норм.

Статтею 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, таким чином вказана норма передбачає чітке виконання передбачених законом норм та забороняє вирішення питань притягнення особи до адміністративної відповідальності по аналогії, тобто унеможливлює застосування по аналогії норм, що закріплюють склад правопорушень, проте не має жодних обмежень на застосування аналогії при застосуванні норм процесуального характеру (порядку розгляду справи).

Таким чином, враховуючи викладене, суддя до даного процесуального питання щодо дій відносно вилучених речей після винесення постанови, застосовує аналогію закону та застосовує положення кримінального процесуального кодексу України, оскільки кримінальний процесуальний кодекс України на сьогоднішній день є більш вдосконаленим, сучасним та найбільш відповідає принципам верховенства права, юридичного захисту прав, свобод та інтересів осіб.

Оскільки ОСОБА_1 здійснював незаконний вилов риби з берега власним спінінгом забороненим колючим знаряддям лову "драч", у вигляді зв`язаних жилкою двох гачків (трійників) з грузилом, методом багріння, виловив при цьому рибу окунь в кількості 1 шт. загальною вагою 100 гр., матеріальна шкода за свіжовиловлену рибу з правопорушника стягнута, а колюче заборонене знаряддя лову "драч" 1 шт. конфісковане, суддя вважає занеобхідне залишити ОСОБА_1 передані йому на зберігання спінінг 1 шт., та риба окунь 1 шт. загальною вагою 100 гр..

Керуючись ст. 537 КПК України, ст.ст. 85 ч.4, 304 КУпАП, суддя

постановив:

У справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ст. 85 ч. 4 КУпАП, виловлену рибу окунь в кількості 1 шт. загальною вагою 100 гр. та спінінг в кількості 1 шт., які передані правопорушнику на відповідальне зберігання згідно розписки від 27.02.2019 року, повернути ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з моменту її проголошення.

Суддя Т. П. Косович

Постанова набрала законної сили «___» ___________________20___р.

Строк пред`явлення постанови до виконання до «___» ________________20___р.