Справа № 502/367/19
ПОСТАНОВА

26 квітня 2019 року м. Кілія

Суддя Кілійського районного суду Одеської області Манжос Н. В., за участю прокурора Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області Порущенко Є. В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку с. Приморське Кілійського району Одеської області, громадянку України, працюючу на посаді вчителя в Приморській загальноосвітній школі, депутата Приморської сільської ради Кілійського району Одеської області, проживаючу та зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , якій роз`яснені права, передбачені ст. 268 КУпАП,

за ст. 172-6 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Кілійського районного суду Одеської області 27.02.2019 року від Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення передбаченого ст. 172-6 ч. 1 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 166 від 22.02.2019 року встановлено, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Приморської сільської ради Кілійського району Одеської області VII скликання, тобто депутатом місцевих рад, яка відповідно до п.п. «б» п. 1 ч. І ст. З Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом декларування та відповідальності за корупційні правопорушення, навмисно порушила ч. 1 ст. 45 Закону, а саме несвоєчасно, без поважних причин, подала 08.02.2019 року щорічну електронну декларацію осіб уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною першою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

10.11.2015 рішенням № 02-VII, відповідно пункту 1 статті 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», заслухавши інформацію Приморської сільської виборчої комісії «Про підсумки виборів депутатів Приморської сільської ради», 25 жовтня 2015 року - ОСОБА_1 було обрано депутатом Приморської сільської ради Одеської області VІІ-го скликання.

Положеннями ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 статті З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

У відповідності до пункту 15 статті 1 Закону, суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, пунктах 4 і 5 частини першої статті З Закону України «Про запобігання корупції», інші особи, які зобов`язані подавати декларацію та виконувати інші вимоги фінансового контролю відповідно до цього Закону.

Таким чином, депутат Приморської сільської ради Одеської області Комарова Наталя ОСОБА_2 є суб`єктом декларування та відповідальності за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, згідно п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі Закону).

Згідно із частиною першою статті 45 Закону, особи зазначені в п. 1, ч. З цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VІІ «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Так, відповідно до Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, декларація заповнюється та подається особисто суб`єктом декларування на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, шляхом заповнення електронної форми.

Також відповідно до пункту 1, підпунктах "а","в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції", декларацію заповнюють та подають упродовж періоду, коли такі особи здійснюють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у підпунктах "а", "в" пункту 2 пункті 5 частини першої статті З Закону, - щороку у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року декларацію, що охоплює попередній звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно).

Таким чином, депутат Приморської сільської ради Комарова Наталя Петрівна, як суб`єкт декларування має у обов`язковому, визначеному законом порядку і терміну, подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави, передбачені ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до положень статей 251-253 Цивільного Кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі впливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено що ОСОБА_1 подала декларацію за 2017 рік лише 08.02.2019 року, а не до першого квітня 2018 року, як того вимагає Закон та Порядок формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, та порушила вимоги фінансового контролю, а саме несвоєчасно, без поважних причин, подала декларацію за 2017 рік.

Поважних причин несвоєчасного подання щорічної електронної декларації - не встановлено.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи суб`єктом, на якого поширюються вимоги ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», в їх порушення несвоєчасно, без поважних причин, подала декларацію до НАЗК, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

25.03.2019 року за вх. ЕП-284/19 від ОСОБА_1 надійшло заперечення у справі про адміністративне правопорушення, в якій вона зазначає, що відповідно до п. 3постанови Пленуму Верховного Суду України від 25.05.98 р. № 13 «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» у справах цієї категорії суди повинні з`ясовувати в кожній справі такі питання: чи було правопорушення, за яке особу притягують до відповідальності; чи містить діяння склад корупційного правопорушення, передбаченого Законом; чи особа є винною в його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст. 38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

Вищий спеціалізований суд з розгляду цивільних та кримінальний справ у своєму інформаційному листі 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 зазначав, що вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало в несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід ураховувати: 1) об`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Так, ч.1ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, а саме за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Правопорушення, передбачене частиною першою статті 172-6 КУпАП, є правопорушенням, пов`язаним з корупцією.

Суб`єктивна сторона правопорушень, пов`язаних з корупцією, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності (постанова Херсонського апеляційного суду від 20 березня 2019 року по справі № 663/336/19 )

Особа, яка склала протокол № 166 від 22.02.2019 року, оперуповноважений міжрайонного відділу № 4 УЗЕ в Одеській області Національної поліції України ОСОБА_3 Олександр Олександрович не відібрав у неї пояснення щодо поважності несвоєчасного подання декларації та не заніс їх до протоколу.

В розділі протоколу «Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності» зазначено лише посилання на статтю 63 Конституції України, однак не записано мої пояснення щодо поважних причин неподання декларації.

Таким чином, внаслідок ігнорування особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, вимог чинного законодавства були порушені мої права, передбачені статтею 268 КУпАП, а саме право з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання.

Відповідно достатті 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Внаслідок технічних збоїв (помилка 503) у роботі Єдиного державного реєстру декларацій на порталі НАЗК як зазначає ОСОБА_1 , вона не мала можливості своєчасно подати декларацію.

Частиною 2 ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Порядок перевірки факту подання суб`єктами декларування декларацій відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" та повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій затверджений рішенням НАЗК від 06.09.2016 року №19, який зареєстрований в МЮУ 15.11.2016 року за №1479/29609.

Пунктом 3 цього Порядку передбачено, що перевірка факту подання декларацій та повідомлення Національного агентства про випадки неподання чи несвоєчасного подання декларацій покладаються на уповноважений підрозділ (особу) з питань запобігання та виявлення корупції відповідного органу, або інший структурний підрозділ такого органу (далі - відповідальний підрозділ (особа)), визначений керівником органу.

Керівник відповідного органу, визначає порядок взаємодії відповідального підрозділу (особи) з іншими підрозділами з метою обліку суб`єктів декларування, у яких виник обов`язок подати декларації відповідно до вимог Закону.

Водночас, строки перевірки факту подання декларацій передбачені п. 4 цього ж Порядку. Зокрема в пп.1 п.4 визначено, що відповідальний підрозділ (особа) органу, в кому працюють (працювали) суб`єкти декларування, перевіряє факт подання щорічних декларацій суб`єктів декларування протягом 10 робочих днів з граничної дати подання таких декларацій.

Таким чином, антикорупційним законодавством чітко встановлено обов`язок державного органу (уповноважений підрозділ/особа) перевіряти факт подання щорічних декларацій суб`єктами декларування, які в них працюють протягом 10 робочих днів з граничної дати подання таких декларацій шляхом пошуку та перегляду інформації в публічній частині ЄДР декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному веб-сайті Національного агентства.

При цьому правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП не належать до категорії триваючих.

Оскільки ОСОБА_1 , працює вчителем в Приморській ЗОШ, органом, який мав би перевірити своєчасність подання моєї декларації, є Відділ освіти та молодіжної політики Кілійської районної державної адміністрації, у штаті якого є спеціаліст із запобігання корупції.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З аналізу вказаної норми вбачається, що законодавчо встановлений строк, протягом якого може бути накладено адміністративне стягнення, обчислюється з моменту виявлення корупційного адміністративного правопорушення, однак такий не ототожнюється із часом зібрання усіх матеріалів перевірки та подання рапорту виявлення всіх необхідних ознак складу правопорушення, як про це вказав суд першої інстанції в своїй постанові.

Також зазначає, що необхідно звернути увагу на той факт, що після виявлення факту неподання декларації, НАЗК надсилає лист, у якому визначає 10-денний строк, протягом якого особа зобов`язана подати декларацію. Якщо особа подає декларацію у визначений НАЗК строк, це також свідчитиме про виконання обов`язку, передбаченого ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції».

Вищевказаного листа з необхідністю подання декларації після спливу ОСОБА_1 не отримувала від НАЗК.

Щодо строків притягнення до адміністративної відповідальності статтею 38 КУпАП передбачено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 166, він був складений 22.02.2019 року, тобто після спливу трьох місяців з дня виявлення правопорушення, тобто з квітня 2018 року

Згідно вимог законодавства останнім днем подання декларації за 2017 рік для таких осіб є - 31 березня 2018 року. Строк подання декларації за 2017 рік сплив 13 квітня 2018 року, після десятиденного робочого дня для перевірки уповноваженим підрозділом Відділу освіти та молодіжної політики Кілійської районної державної адміністрації.

Підсумовуючи вищесказане, можна зробити висновок, оскільки останній день подання декларації за 2017 рік є 31 березня 2018 року, а сплив строку подання декларації припадає на 13 квітня 2018 року, то протокол про адміністративне правопорушення № 166 від 22.02.2019 року складений з порушенням трьохмісячного строку з дня виявлення правопорушення та є недопустимим доказом у справі.

На підставі вищезазначеного, ОСОБА_1 просила суд, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно неї закрити на підставі п.1 ст.247 КпАП України, - у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не визнала у повному обсязі посилаючись на заперечення, які були подані 25.03.2019 року.

Прокурор Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області Порущенко Є. В., в судовому засіданні обвинувачення підтримав та просив суд визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850, 00 гривень.

Невизнання вини правопорушником, суд визнає формою захисту, оскільки провина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами:

- протоколом про вчинення адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП № 166 від 22.02.2019 року;

- рапортом оперуповноваженого відділу УЗЕ в Одеській області ДЗЕ НП України старшого лейтенанта поліції О. О. Дучева;

- рапортом старшого оперуповноваженого МВ № 4 УЗЕ в Одеській області ДЗЕ НП України капітана поліції О. О. Долапчі від 13.02.2019 року;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 10.02.2019 року, згідно яких вона зазначила, що у зв`язку з тим, що раніше у неї була електронна пошта російського домену (mail.ru), під час спроби зайти в особистий кабінет, на моніторі з`явилася помилка «Даної електронної пошти не існує». Після чого змінила свою електронну пошту з «mail.ru» на «ukr.net», але не звернулася до НАЗУ щодо зміни електронної адреси. Після чого вона неодноразово заходила на сайт НАЗК, де з`являлася помилка «Особа з таким ІПН вже існує», /а. с. 15/.

- витягом з офіційного сайту «https//public.nаzk.gov.ua/search» щодо подання ОСОБА_1 декларації;

- Додатком № 1 до рішення Приморської сільської ради Кілійського району Одеської області « 02-VII-І від 10.11.2015 року, яким встановлено, що ОСОБА_1 обрана депутатом Приморської сільської ради Кілійського району Одеської області, /а. с. 42/.

- листом Державного підприємства «Українські спеціальні системи» за вхи № 07-530 від 27.04.2018 року;

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням адміністративного судочинства є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно з вимогами ст. 280 цього ж Кодексу орган, посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. ст. 251, 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган, посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та ін.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей. Корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

У статті 68 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Таким чином судом встановлено, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Приморської сільської ради Кілійського району Одеської області VII скликання, тобто депутатом місцевих рад, яка відповідно до п.п. «б» п. 1 ч. І ст. З Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом декларування та відповідальності за корупційні правопорушення, навмисно порушила ч. 1 ст. 45 Закону, а саме несвоєчасно, без поважних причин, подала 08.02.2019 року щорічну електронну декларацію осіб уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування за 2017 рік.

Отже, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, а саме несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 , за скоєння адміністративного правопорушення, відповідно до ст. 34 КУпАП, судом не встановлено.

Обставин, які обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , за скоєння адміністративного правопорушення, відповідно до ст. 35 КУпАП, судом не встановлено.

Крім того, у відповідності до ст. 40-1 КпАП України із ОСОБА_1 слід стягнути в дохід держави судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення становить 384 гривні 20 копійок, згідно ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись Конституцією України, ст. ст. 33, 34, 35, 40-1, 172-6, 247, 251, 254, 268, 276 - 280, 283, 284, 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 50 (п`ятидесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , судовий збір в розмірі 384 гривні 20 копійок.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом 3 місяців з дня її винесення.

Суддя Кілійського районного суду Н. В. Манжос