Справа № 539/1666/19
Провадження № 3/539/424/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2019 року м. Лубни

Суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Грузман Т.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від управління превентивної діяльності ГУНП у Полтавській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2, українця, громадянина України, перший заступник голови комітету Верховної Ради України з питань забезпечення правоохоронної діяльності, згідно протоколу до адміністративної відповідальності протягом року не притягувався,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 212-10 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення серія ГП № 501321 від 12.04.2019 року встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Лубни на особистій сторінці у соціальній мережі «Фейсбук» ОСОБА_1 опублікував допис в якому повідомив, що він та його рідні віддали свої голоси за одного з кандидатів в Президенти України, чим порушив обмеження передвиборчої агітації.

У своїх письмових поясненнях ОСОБА_1 вказав, що дійсно він у соціальній мережі «Фейсбук» повідомив, що він та його друзі та соратники віддлали свій голос за кандидата у президенти України ОСОБА_2 .

На розгляд справи в суді ОСОБА_1 не з`явився, причин неявки суд не повідомив. До суду був викликаний шляхом направлення судової повістки на офіційну адресу на сайті Верховної Ради України. Поштові відправленні повернуті до суду без вручення.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що дії ОСОБА_1 не містять складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 212-10 КУпАП, оскільки його дії кваліфіковані всупереч фабулі вказаної статті та мали полягати у наступному: у здійсненні передвиборної агітації особою, участь якої у передвиборній агітації заборонена законом, проведенні передвиборної агітації поза строками, встановленими законом чи в місцях, що заборонені законом, здійсненні передвиборної агітації у формах і засобами, що суперечать Конституції або законам України, або інших порушеннях встановлених законом обмежень щодо ведення передвиборної агітації, крім випадків, передбачених статтями 212-9, 212-13 та 212-14 цього Кодексу, а так само агітація в день проведення референдуму.

За змістом протоколу вказано, що 31.03.2019 року ОСОБА_1 порушив обмеження передвиборчої агітації виклавши у мережі «Фейсбук» пост про те, що він та його рідні проголосували за певного кандидата у Президенти України.

По-перше: при складанні протоколу, особою яка уповноважена його складати не розкрито питання, які саме обмеження було порушено та яким саме Законом України вони передбачені. У даному випадку, працівник поліції мав зіслатися на норми ст. 57 Закону України «Про вибори Президента України» та висвітлити питання, яку саме норму цієї статті було порушено ОСОБА_1

По-друге: на законодавчому рівні закріплено поняття передвиборчої агітації, а саме відповідно до ст. 58 Закону України «Про вибори Президента України» визначено, що передвиборна агітація - це здійснення будь-якої діяльності з метою спонукання виборців голосувати за або не голосувати за певного кандидата на пост Президента України. Передвиборна агітація може здійснюватися у будь-якій формі та будь-якими засобами, що не суперечать Конституції України та законам України.

Передвиборна агітація може проводитися у таких формах:

1) проведення зборів громадян, інших зустрічей з виборцями;

2) проведення мітингів, походів, демонстрацій, пікетів;

3) проведення публічних дебатів, дискусій, "круглих столів", прес-конференцій стосовно положень передвиборних програм та політичної діяльності партій - суб`єктів виборчого процесу чи політичної діяльності кандидатів на пост Президента України;

4) оприлюднення в друкованих та аудіовізуальних (електронних) засобах масової інформації політичної реклами, виступів, інтерв`ю, нарисів, відеофільмів, аудіо- та відеокліпів, інших публікацій та повідомлень;

5) розповсюдження виборчих листівок, плакатів та інших друкованих агітаційних матеріалів чи друкованих видань, в яких розміщено матеріали передвиборної агітації;

6) розміщення друкованих агітаційних матеріалів чи політичної реклами на носіях зовнішньої реклами;

7) проведення концертів, вистав, спортивних змагань, демонстрації фільмів та телепередач чи інших публічних заходів за підтримки партії - суб`єкта виборчого процесу чи кандидата на пост Президента України, а також оприлюднення інформації про таку підтримку;

8) публічні заклики голосувати за або не голосувати за кандидата на пост Президента України або публічні оцінки діяльності кандидата на пост Президента України;

9) встановлення агітаційних наметів;

10) в інших формах, що не суперечать Конституції України та законам України.

Вказані форми передвиборної агітації не відображені у протоколі про адміністративне правопорушення, а публікація посту у мережі Фейсбук про здійснене голосування не свідчить про проведення передвиборчої агітації, яка відповідає тим формам, які передбачені законодавством.

У випадку, якщо працівник поліції вважає, що правопорушником було порушено норми ст. 7 Закону України «Про вибори Президента України» де визначено, що голосування на виборах Президента України є таємним: контроль за волевиявленням виборців забороняється. Фотографування, відеофіксація в будь-який спосіб результатів волевиявлення виборців в кабіні для таємного голосування, а також демонстрація виборцем результатів волевиявлення у приміщенні для голосування забороняються і є порушенням таємниці голосування, то при складанні протоколу, працівник уповноваженого органу на його складання, мав відобразити вищезазначені норми закону, які на його думку було порушено та вказати, яким чином публікація посту у мережі «Фейсбук» порушила норми Закону щодо передвибочої агітації.

Як вбачається зі змісту ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд. З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішенні ЄСПЛ по справі «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia»),заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбачений ст. 212-10 КУпАП, оскільки викладання у соціальній мережі інформації про здійснення голосування за певного кандидата у Президенти України у тій формі, яка відображена у протоколі серії ГП № 501321 від 12.04.2019 року, не містить складу правопорушення, яке відповідає визначенню закріпленому у ст. 9 КУпАП. Без посилання працівником поліції на порушення конкретних обмежень закріплених у законі під час проведення передвиборної агітації, суд позбавлений можливості довільно трактувати фабулу протоколу чи доповнювати її, що слугує підставою для прийняття рішення про закриття провадження по справі.

Відповідно до норм ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення;

Керуючись ст.61 Конституції України, ст.ст. 8, 173-2, 247, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ст. 212-10 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду. Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Т.В.Грузман