Справа № 587/937/19
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 травня 2019 року суддя Сумського районного суду Сумської області Черних О.М., розглянувши матеріали які надійшли від УПП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого в ТОВ «Зерне», мешканця АДРЕСА_1 , посвідчення водія НОМЕР_1 , видане 01.08.2002 року,
15.05.2019 року до Сумського районного суду Сумської області надійшов матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.
Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Об`єктивна сторона складу правопорушення це система передбачених адміністративно-правовою нормою ознак, що характеризують зовнішню сторону проступку; протиправне діяння (бездіяльність);шкідливі наслідки діяння; причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ОБ № 025042, 12 квітня 2019 року близько 17-20 години в с. В.Сироватка Сумського району ОСОБА_1 керував автомобілем Форд Транзіт д.н.з. НОМЕР_2 , не витримав безпечного інтервалу, в результаті чого здійснив зіткнення з транспортним засобом ГАЗ 2705 д.н.з. НОМЕР_3 , який рухався в попутному напрямку, внаслідок чого автомобілі зазнали механічних пошкоджень, чим порушив п. 13.1 Привал Дорожнього руху України.
В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та суду пояснив, що дійсно 12 квітня 2019 року з ним трапилася незначна дорожньо-транспортна пригода. Але дана пригода сталася з вини водія автомобіля ГАЗ, який рухався назустріч. Та при здійсненні маневру об`їзду перешкоди зазначеним автомобілем, їх транспортні засоби дотикнулися дзеркалами заднього виду.
До протоколу про адміністративне правопорушення додано схему та протокол огляду місця дорожньо-транспортної події, але розібрати з даних копій дуже поганої якості зовсім нічого не можливо, тобто докази є нечитабельними. Також до протоколу про адміністративне правопорушення додано пояснення ОСОБА_2 , який є водієм автомобіля ГАЗ 2705 д.н.з. НОМЕР_3 , відповідно до яких останній зазначив, що дійсно при роз`їзді з зустрічним автомобілем Форд, їх автомобілі вдарилися боковими дзеркалами. Аналогічні письмові пояснення також були надані й самим ОСОБА_1
Дані пояснення узгодженні між собою в частині зіткнення автомобілів, які рухалися в зустрічному напрямку. Проте, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що автомобілі рухалися в попутному напрямку.
Тобто в протоколі про адміністративне правопорушення викладені обставини, які не відповідають обставинам справи, що були встановлені під час судового розгляду.
Відповідно до виписаних у ст. ст. 252, 254, 255 КУпАП положень, протокол про адміністративне правопорушення це - офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
З наведеного слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.
За таких обставин протокол не відповідає вимогам статей 256, 266 КУпАП, а тому є недопустимим доказом.
Таким чином, невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст. 256 КУпАП, позбавляє можливості з`ясувати всі обставини справи.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загальноправовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об`єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.
А тому, керуючись ст. 247 ч. 1 КУпАП, суддя,-
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити, за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя О.М.Черних