Справа № 185/6483/19
Номер провадження 3/194/543/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2019 року м. Тернівка

Суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області Соколова Ю.І., за участю секретаря судового засідання Ніколайчук О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 312434 від 11 липня 2019 року, видно, що 19 червня 2019 року о 13.20 год., ОСОБА_1 , знаходячись в приміщенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області, розташованого за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Дніпровська, буд. 135, в кімнаті № 203, висловлювався на адресу судді Гаврилова В.А. грубою нецензурною лайкою, чим своїми діями вчинив дрібне хуліганство, тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 свою вину не визнав, пояснив, що не виражався на адресу судді нецензурною лайкою, про що свідчить відповідний відеозапис, звинувачення в хуліганських діях з боку працівників поліції та судді безпідставні, вказаний протокол від працівників поліції він не отримував.

Захисник ОСОБА_1 - Мікерін М.М. в судовому засіданні пояснив, що в проваджені Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області у судді Гаврилова В.А. перебували на розгляді три скарги, він був також особисто присутнім в суді при їх розгляді, 19 червня 2019 року суддею було відкладено розгляд скарги, вони в прийомній судді запитали, з яких підстав розгляд справ відкладений, але жодної відповіді не отримали. ОСОБА_1 не виражався на адресу судді та в бік колективу суду нецензурною лайкою. Крім того, свідків, які зазначені в протоколі вони не знають. Вважає, що справу сфальстфікували, вважають цей факт тиском зі сторони судді на скаржників. Просив справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Допитаний в якості свідка працівник поліції - ОСОБА_2 пояснив в судовому засіданні, що він працює поліцейськими Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області. Ним було отримано заяву, з якої було встановлено, що ОСОБА_1 заважав судді проводити судове засідання, виражався грубими словами. За результатами розгляду заяви судді Гаврилова В.А. було складено протокол. Протокол було складено не в день події в суді, а на робочому місці ОСОБА_1 , в присутності свідків, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення. При складанні протоколу ОСОБА_1 були роз`яснені його права та обов`язки, але він відмовився від будь-яких пояснень та від отримання даного протоколу в присутності свідків. Про те, що Бугайов висловлювався на адресу судді нецензурною лайкою йому відомо зі слів свідків. При складанні протоколу відеофіксація не проводилася.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що 19 червня 2019 року проходило судове засідання по скаргам, головуючим суддею був ОСОБА_4 . Він був присутній в залі судового засідання в якості слухача, він не чув, щоб ОСОБА_1 виражався на адресу судді нецензурною лайкою. Після того, як суддя вийшов з зали, приблизно через 10 хвилин прибув наряд поліції. Взагалі він не чув щоб ОСОБА_1 когось ображав.

В судове засідання свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення викликалися неодноразово, про що свідчать поштові повідомлення про отримання судової повідки, але до суду не з`явилися, причини не явки суду не повідомили.

Крім того, свідок ОСОБА_5 через канцелярію суду надала письмову заяву, в якій зазначила, що по суті даної справи вона не є свідком, а тому пояснити ні чого не може, просила її більше до суду не викликати.

Суд, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , захисника та свідків, дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд повно, всебічно та об`єктивно з`ясовує всі обставини справи, встановлює чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, досліджує наявні у справі докази, дає їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, приймає мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення згідно ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Частина 2 ст. 251 КУпАП встановлює, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Виходячи зі складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших подіях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під нецензурною лайкою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Згідно з п.п. 1, 8 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 від 06 листопада 2015 року, складання протоколів про адміністративні правопорушення, протоколів про адміністративні затримання, протоколів про вилучення речей і документів, протоколів про огляд речей та особистий огляд, а також отримання пояснення від осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків здійснюють уповноважені на те посадові особи органів поліції.

Протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

В судовому засіданні встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено старшим дільничним Павлоградського ВП Абрамовим О.В. 11 липня 2019 року.

З рапорту працівника поліції від 19 червня 2019 року, видно, що громадянин ОСОБА_1 в приміщенні суду висловлювався нецензурною лайкою в бік судді ОСОБА_4 .

В протоколі прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення та іншу подію від 19 червня 2019 року, в письмових поясненнях ОСОБА_4 від 19 червня 2019 року, зазначено, що 19 червня 2019 року о 13.20 год. ОСОБА_1 у кабінеті № 203 по вул. Дніпровська виражався нецензурною лайкою, на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок та нормальну роботу суду.

У відповідності до ч. 2 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 від 06 листопада 2015 року, з метою складення протоколу про адміністративне правопорушення в разі неможливості скласти його на місці вчинення правопорушення, якщо його складення є обов`язковим, порушника може бути доставлено до органу поліції.

Заходи забезпечення провадження у справах про адміністративне правопорушення в порядку, передбаченому ст. 267 КУпАП, до ОСОБА_1 не застосовувалися.

В судовому засіданні встановлено, що матеріали справи містять дані про те, що особа, яка вчинила правопорушення виявлена, саме: 19 червня 2019 року, а протокол про адміністративне правопорушення складено лише 11 липня 2019 року.

Крім того, свідок ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_1 - Мікерін М.М. в судовому засіданні підтвердили, що саме: 19 червня 2019 року в приміщенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області було викликано наряд поліції з приводу вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, проте, ніхто ніяких документів не складав та не підписував в їх присутності.

Суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено в порушення ч. 2 ст. 254 КУпАП, тобто після встановлення особи майже через місяць.

Крім того, в письмових поясненнях свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 19 червня 2019 року, вказано, що ОСОБА_1 висловлювався на адресу судді ОСОБА_10 А. нецензурною лайкою, однак вказані свідки не були попереджені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, пояснення були написані ними не власноручно, а працівниками поліції, написано ідентично за своїм складом, примітка до того, що з їх слів написано вірно та прочитано - відсутня.

З урахуванням викладеного та проаналізувавши докази, що містяться в матеріалах справи, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_3 , працівника поліції ОСОБА_2 , дані в судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, продивившись диск з відеозаписом, за клопотанням сторони захисту, суд дійшов висновку про те, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено в порушення ч. 2 ст. 254 КУпАП, а матеріали справи не містять доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою не спростованих презумпцій.

Згідно з ч. 2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Виходячи з наведеного, приймаючи до уваги, що всі сумніви щодо доведеності вини правопорушника слід тлумачити на його користь, за відсутності переконливих доказів вини ОСОБА_1 , приходжу до висновку, що в матеріалах справи відсутні докази що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому вважаю, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 221, 268, 278, 280, 284, 285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Ю.І. Соколова