Справа № 724/96/19
Провадження № 3/724/44/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2019 року суддя Хотинського районного суду Чернівецької області Гураль Л.Л., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, паспорт серії КР 678237, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, -

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 130 ч. 1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії ОБ № 127514 від 03.01.2019 року, 03 січня 2019 року о 11:55 годині в с. Ворничани, по вул. Леніна, 1, Хотинського району, Чернівецької області, водій ОСОБА_1 керував т/з. ВАЗ 2106 д.н.з. НОМЕР_1 з явними ознаками алкогольного спяніння, а саме різький запах алкоголю з ротової порожнини, нестійка хода. Від проходження огляду на стан алкогольного спяніння відмовився у присутності свідків, чим порушив вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху України.

В судове засідання ОСОБА_1 не зявився, проте надіслав суду заяву, в якій просить слухати справу в його відсутності, свою вину у вчиненні даного адміністративного правопорушення не визнає, посилаючись на те, що дійсно 03 січня 2019 року близько 12:00 години він рухався разом із своїм сином на власному автомобілі та був зупинений працівниками поліції. Останні запропонували йому пройти медичний огляд на стан алкогольного спяніння в м. Чернівці, посилаючись на те, що в них не було при собі алкотестера, при цьому не запропоновуючи йому пройти даний медичний огляд в Хотинській ЦРЛ. Саме тому він не погодився їхати в м. Чернівці для проходження медичного огляду. Також вказав, що свідків під час розмови із поліцейськими, крім його сина не було. Через деякий час, поліцейські передали автомобіль його сину й вони поїхали далі. Так, як він на момент зупинки перебував у тверезому стані, просить суд закрити справу відносно нього.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження в справі підлягає закриттю у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, з огляду на наступне.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У силу ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до п. 6 розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, огляд на стан спяніння на місці зупинки транспортного засобу проводиться в присутності двох свідків.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ОБ № 127514 від 03.01.2019 року (а.с. 3), а саме в графі «свідки чи потерпілі» зазначено двох свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3, при цьому відсутній підпис навпроти свідка ОСОБА_3, натомість навпроти свідка ОСОБА_2 наявні два підписи.

Також, відповідно до п. 9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «до протоколу додається» - пояснення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, викладені на окремому аркуші, рапорти посадових осіб органів поліції, довідки, акти тощо (у разі складення).

Так, у вищезазначеному протоколі вказано, що до протоколу додаються: чотири пояснення; два направлення на медичний огляд; акт огляду на стан алкогольного спяніння.

Проте, досліджуючи матеріали справи суддею, встановлено, що до протоколу долучено лише одне направлення для проходження медичного огляду на стан спяніння в Чернівецькому обласному наркологічному диспансері (а.с. 6), інше направлення для проведення огляду на стан спяніння водія за допомогою алкотестера «Драгер» (а.с. 5).

Крім того, згідно розділу ІІ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, протокол про адміністративне правопорушення складається відповідно до статті 254 КУпАП. До протоколу про адміністративне правопорушення долучаються:

1) письмові пояснення свідків правопорушення у разі їх наявності;

2) акт огляду та тимчасового затримання транспортного засобу у разі здійснення його затримання;

3) акт огляду на стан спяніння у разі проведення огляду на стан спяніння;

4) інші документи та матеріали, які містять інформацію про правопорушення.

Відповідно до п. 5 Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються в акті огляду, форма якого затверджується МОЗ за погодженням з МВС. У разі встановлення стану спяніння результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються в протоколі про адміністративне правопорушення, до якого долучається акт огляду. Підтвердження стану сп'яніння в результаті огляду та згода водія транспортного засобу з результатами такого огляду є підставою для його притягнення згідно із законом до відповідальності.

Так, згідно наданого на підтвердження вини водія ОСОБА_1 Акту огляду на стан алкогольного спяніння з використанням спеціальних технічних засобів (а.с. 4) вбачається: відсутність підпису, або запису про відмову від підпису ОСОБА_1 у графі «З результатами згоден», а лише зазначено його прізвище та ініціали; відсутність підписів зазначених свідків огляду; відсутність зазначення про посаду, найменування підрозділу Національної поліції України, спеціального звання, П.І.Б. та підпису особи, яка склала даний Акт.

Крім цього, із долучених до матеріалів справи письмових пояснень ОСОБА_1 (а.с. 7) вбачається, що дані пояснення були відібрані поліцейським СРПП Хотинського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_4, проте в письмових поясненнях відсутній його підпис, як посадової особи, яка відбирала пояснення.

Згідно із роз'ясненнями п. 24 Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті», при розгляді справ зазначеної категорії слід звернути увагу судів на неприпустимість спрощеного підходу до судового розгляду справ про адміністративні правопорушення на транспорті та ігнорування прав осіб, яких притягають до відповідальності. Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим ст.ст. 283, 284 КУпАП, у ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

В той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов'язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Отже, вищезазначені порушення, допущені під час проведення огляду на стан алкогольного спяніння водія ОСОБА_1, а також під час оформлення даного матеріалу про адміністративне правопорушення, позбавляють суд можливості встановлення вини ОСОБА_1 у порушенні п. 2.5 ПДР України.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду із прав людини, суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи, адже таким чином суд неминуче перебирає на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. («Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року).

Так, практика Європейського суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

За змістом ч. 3 ст. 62 Конституції України, фактичні обставини не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо вини тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ч. 5 ст. 266 КУпАП, огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Отже, вважаю, що в ході судового розгляду не добуто прямих, безспірних і безсумнівних доказів вини ОСОБА_1, тому провадження по справі слід закрити за відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247 п. 1, 283, 284 ч. 1 п. 3 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч. 1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у звязку із відсутністю складу адміністративного правопорушення у його діях.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Чернівецького апеляційного суду через Хотинський районний суд Чернівецької області.

Суддя: ОСОБА_5