Справа № 445/89/19
ПОСТАНОВА

19.02.2019 року суддя Золочівського районного суду Львівської області Пилип'як П. В. , перевіривши матеріали справи, що надійшли відносно :

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, депутата Золочівської районної ради Львівської області,

в с т а н о в и в :

із управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ НП України до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст.172-6 КУпАП.

Із змісту даного протоколу, вбачається, що ОСОБА_1 будучи депутатом Золочівської районної ради Львівської області сьомого демократичного скликання, являючись суб'єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції", 22.08.2017 року реалізувавши за договором купівлі продажу належний йому на праві власності автомобіль PEUGEOT 605 за 191105,99 грн, у відповідності до ч.2 ст. 52 ЗУ "Про запобігання корупції", зобов'язаний був надіслати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у зв'язку з отриманням доходу від реалізації рухомого майна до 00:00 02.09.2017 року. Однак, з даних ЄДР декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 такого повідомлення не подав.

У судовому засіданні ОСОБА_1 факт реалізації належного йому автомобіля PEUGEOT 605 за 191105,99 грн. визнав, однак не погодився з обставинами, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення. Зокрема, пояснив, що 12.08.2017 року від його імені було видано довіреність ОСОБА_2 на продаж належного йому автомобіля. 12.08.2017 року даний автомобіль було знято з обліку і в цей же день ним було отримано кошти в сумі 191105,99 грн. Тому не погоджується з обставинами, викладеними в протоколі щодо моменту отримання ним доходу від реалізації автомобіля та відповідно строку подачі повідомлення про зміну його майнового стану.

Відповідно до ч.2 ст. 172-6 КУпАП, складом адміністративного правопорушення є неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особами, які зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.2 ст. 52 ЗУ "Про запобігання корупції", у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство.

З аналізу наведених норм випливає, що обов'язковою ознакою складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, є момент отримання суб'єктом декларування доходу, після настання якого останній зобов'язаний внести відповідне повідомлення до НАЗК.

Статтею 254 КУпАП встановлено, що основним документом, який фіксує юридичний факт адміністративного правопорушення, є протокол, вимоги щодо змісту якого встановлені статтею 256 КУпАП. Відповідно до вказаної статті у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

У випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст. 247 КУпАП, По справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: про накладення адміністративного стягнення; про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; про закриття справи.

Водночас, відповідно до п.12 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №11 від 17.10.2014 норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

Таким чином, оскільки особа відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення не заперечує факту вчинення правопорушення, однак оспорює обставини вчинення правопорушення, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, такі обставини суперечать поясненням цієї особи та доказам, що містяться в матеріалах справи, а суд позбавлений можливості змінити фабулу адміністративного правопорушення, приходжу до висновку про необхідність повернення даного протоколу для належного оформлення.

Керуючись ст. 247, 256 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в :

протокол про адімністративне правопорушення від 11.01.2019 року відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП повернути для належного оформлення до управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ НП України.

Постанова оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_3