КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 33/824/3964/2019
Категорія: ст. 471 МК України
П О С Т А Н О В А

Іменем України

19 грудня 2019 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Новов С.О., за участю представників Київської митниці ДФС Юрківа В.В., Захарова А.О., особи притягнутої до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його представника - адвоката Максимова В.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Максимова В.В. на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 вересня 2019 року,

в с т а н о в и в:

Відповідно до постанови судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 вересня 2019 року,

ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Йорданського Хашимітського Королівства (надалі громадянина Йордании), проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 (АДРЕСА_1 ),

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України з накладенням адміністративного штрафу на користь держави України у розмірі 100 (ста) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одну тисячу сімсот) грн..

Вилучену у громадянин Йорданії ОСОБА_1 , відповідно до протоколу про порушення митних правил № 0399/12500/19, валюту, а саме: 1300 доларів США, що згідно курсу НБУ станом на 12.08.2019 р. становить 32618 грн. 06 коп. та 5300 євро, що згідно курсу НБУ станом на 12.08.2019 р. становить 148912 грн. 47 коп., конфісковано в дохід держави України.

Цією ж постановою, стягнуто з громадянина Йорданії ОСОБА_1 на користь Державного бюджету України судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Крім цього, з громадянина Йорданії ОСОБА_1 стягнуто на користь Київської митниці ДФС понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 13 грн. 17 коп.

Як зазначено в постанові судді, 12.08.2019 р. о 07 год. 25 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Йорданії ОСОБА_1 , який прилетів до України з Йорданії м. Амман, рейсом № 762 літаком а/к «МАУ», своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення.

«Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно наказу Міністерства фінансів України № 671 від 03.08.2018 р. «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 МК України громадянину Йорданії ОСОБА_1 , було задано запитання щодо наявності в нього готівкових коштів, пасажир відповів, що має 10 000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 5 300 євро та 12 450 доларів США, що знаходилися в одному з відділень дорожньої сумки пасажира (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина Йорданії ОСОБА_1 вся зазначена готівка належить йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 9999 євро.

З виявленої суми громадянину Йорданії ОСОБА_1 було пропущено 11150 доларів США (еквівалент 9 957 євро станом на 12.08.2019р.) За протоколом про порушення митних правил вилучено 5300 євро та 1 300 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Йорданії ОСОБА_1 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДПМА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Йорданії ОСОБА_1 , який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ № 3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» та Постанови Правління НБУ № 5 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці 12.08.2019 р. складено протокол про порушення митних правил № 0399/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом вилучено:

- долари США, згідно курсу НБУ станом на 12.08.2019 р. за 100 доларів США 2509-0813 грн., кількістю 1300, вартістю 32618 грн. 06 коп.;

- євро, згідно курсу НБУ станом на 12.08.2019 р. за 100 євро 2809-6692 грн., кількістю 5300, вартістю 148912 грн. 47 коп.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, представник ОСОБА_1 адвокат Максимов В.В. подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк для апеляційного оскарження постанови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20.09.2019.

Змінити постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20.09.2019, а вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0399/12500/19 від 12.08.2019, а саме : - долари США, за курсом НБУ на 12.08.2019 за 100 доларів США 2509 - 0813 гривень, кількістю 1300, вартістю 32618 гривень 06 копійок; - євро по курсу НБУ на 12.08.2019 за 100 євро - 2809 - 6692 грн., кількість 5300, вартістю 148 912 гривень 47 копійок, повернути громадянину Йорданії ОСОБА_1 .

В обґрунтування поданої апеляційної скарги адвокат Максимов В.В. посилається на те, що суд першої інстанції прийняв постанову лише на однобічно та неповно з`ясованих обставинах справи, упереджено прийнявши виключно сторону митниці, при цьому повністю проігнорувавши практику Європейського суду з прав людини.

Зокрема, як вказує апелянт, судом першої інстанції взагалі було залишено без уваги доводи про те, що кошти мають цільове призначення, а саме виключно для оплати навчання та забезпечення існування (купівлі харчів, ліків, одягу, оплати житла), тому, їх конфіскація покладає «індивідуальний надмірний тягар».

Крім того, апелянт звертає увагу на те, що суддя суду першої інстанції відмовився досліджувати довідки з мокрими печатками, що встановлюють факт навчання в медичному університеті, заявивши, що вони є підробленими, але упереджено взявши до уваги сфальсифіковані митницею доводи вказані у протоколі про те, що нібито кошти мали інше призначення (на автомобіль).

Також, залишено поза увагою суду, на думку апелянта, те, що протокол не був прочитаний, а був підписаний іншомовним громадянином з іншої держави, який був в стресовому стані та який навчається та проживає в іншій області (Вінницькій) та який запізнювався на автобус до гуртожитку.

Просить звернути увагу апелянт і на те, що громадянин Йорданії ОСОБА_1 раніше не судимий, до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягувався, жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні, шкода, яку ОСОБА_1 , потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввозив гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені на територію держави, і таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.

Також, апелянт просить врахувати те, що в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки наявність відомостей, які свідчать про легальне джерело походження такої валюти.

У зв`язку з чим, на думку апелянта, конфіскація грошових коштів, які мають цільове призначення, а саме для навчання, є для громадянина ОСОБА_1 надто надмірною, оскільки буде непропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника і буде очевидно неспіврозмірним практичній ролі «правопорушення та відповідальності».

На даний час, як зазначає апелянт, ОСОБА_1 сплачує за навчання та живе за рахунок коштів, які привозить із собою, і застосування конфіскації буде занадто жорстоким покаранням для правопорушника, оскільки сума вилучена у нього валюти є його приватною власністю, яка має легальне та цільове походження та призначення, і дані грошові кошти необхідні йому та його рідному брату для оплати навчання та на забезпечення гідного існування, купівлі їжі, оплати проживання та інше, а конфіскація цих грошових коштів, ставить його в скрутне матеріальне становище, що в свою чергу позбавить його можливості продовжити навчання, оплачувати проживання та харчування.

Заслухавши пояснення особи, притягнутої до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його представника - адвоката Максимова В.В., які підтримали подану останнім апеляційну скаргу та просили її задовольнити; пояснення представника Київської митниці ДФС Захарова А.О., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити оскаржувану постанову без змін; дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, вважаю, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так, висновок судді про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, відповідає фактичним обставинам справи та підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, які не викликають сумнівів у своїй достовірності.

Разом з тим, незважаючи на обґрунтованість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що застосована судом першої інстанції, при накладенні адміністративного стягнення, конфіскація вилученої у порушника валюти, в даному конкретному випадку, не може бути визнана співрозмірним стягненням, через те, що несе за собою надмірний тягар для останнього та не відповідає характеру вчиненого правопорушення та особі правопорушника, з огляду на таке.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1 МК України, законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у ст. 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів. При цьому, відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Як передбачено ч. 2 ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» від 29.06.2004 року № 1906-VI, якщо міжнародним договором України, який набрав чинності в установленому порядку, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені у відповідному акті законодавства України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено те, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Згідно до положеннями ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Зокрема, Європейський суд з прав людини (надалі - ЄСПЛ) у своєму рішенні від 11.07.2019 по справі «Садоча проти України» (заява № 77508/11), зазначив наступне:

«30. …Гроші, які перевозив заявник, були отримані на законних підставах, і йому було дозволено вивезти їх з України, якби він заявив про це митним органам. Звідси випливає, що єдиною незаконною (але не кримінальною) поведінкою, у якій можна було б звинуватити його, була його нездатність подати митним органам письмову заяву про те, що він перевозив таку суму грошей через кордон.

31. Суд нагадує, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення, а санкція - тяжкості правопорушення, для покарання за який вона призначається, у цій справі, невиконання вимоги щодо декларування (див. Гирлян, § 28, та Габріч, § 29, обидва цитовані вище).

32. Справді, конфіскована сума була значною для заявника. Проте, немає жодних доказів того, що заявник міг би завдати будь-якої серйозної шкоди державі: він не ухилявся від сплати митних зборів або будь-яких інших зборів і не завдав будь-яку іншу майнову шкоду державі. Заява, що міститься у рішенні апеляційного суду про те, що дії заявника спричинили «серйозну шкоду зовнішньоекономічним інтересам та безпеці України», є надто розпливчастою і загальною та не підтверджується будь-якими доводами щодо того, що саме становить таку шкоду. Таким чином, Суд вважає, що такий захід як конфіскація не був призначений як відшкодування майнової шкоди - оскільки держава не зазнала жодних збитків внаслідок недекларування грошових коштів заявником заявити гроші - але був стримуючим і каральним заходом за своїм фактичним призначенням (див. Гирлян , вище, § 29)».

У зв`язку з цими та іншими, наведеними у згаданому рішенні обставинами, ЄСПЛ констатував порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, оскільки конфіскація всієї не задекларованої суми під час проходження митного контролю суми грошей наклала на заявника індивідуальний та надмірний тягар і була непропорційною до вчиненого правопорушення.

Приймаючи рішення про конфіскацію вилученої у ОСОБА_1 валюти, суд першої інстанції не тільки не врахував вимог наведеного вище законодавства та судової практики ЄСПЛ, а й залишив поза увагою конкретні обставини даної справи, які вказували на те, що конфіскація вилученої у нього валюти, яка була ним отримана на законних підставах та перевозилася через митний кордон України з метою оплати продовження навчання в Україні та забезпечення його існування (оплати житла, харчування та інших особистих потреб), може поставити його у вкрай скрутне становище, що може свідчити про надмірний тягар для нього та невідповідність такого стягнення вчиненому правопорушенню.

Між тим, встановлені під час апеляційного розгляду, на підставі пояснень самого порушника та його представника, а також наданих суду апеляційної інстанції документів, обставини, пов`язані з джерелами отримання грошових коштів, що перевозилися на територію України та їх використання в Україні, дозволяють зробити висновок про те, що громадянин Йорданії ОСОБА_1 , який має відповідну посвідку на тимчасове проживання та у грудні 2019 року уклав індивідуальний контракт на продовження навчання в аспірантурі Вінницького національного медичного університету ім. М.І.Пірогова строком на 4 роки, має не тільки фінансові зобов`язання, пов`язані з оплатою свого навчання та офіційною орендою житла у м. Вінниці, а й несе інші витрати, необхідні для забезпечення своєї життєдіяльності в період навчання.

Крім того, частину коштів, які ОСОБА_1 під час прильоту в Україну 12.08.2019 року, а саме 5300 доларів США, останній передав своєму земляку ОСОБА_10 , який також навчається у тому ж ВУЗі м. Вінниці, що підтверджується нотаріально посвідченою заявою від 04 вересня 2019 року, яка приєднана до матеріалів справи (а.с. 117).

Таким чином, під час апеляційного розгляду не встановлено будь-яких обставин, які б дозволили зробити висновок про те, що такий захід, як конфіскація безпосереднього предмету порушення митних правил, у даному випадку відповідатиме загальним інтересам суспільства, оскільки судом не встановлено будь-яких даних про те, що готівка, яка переміщувалась через державний кордон України могла використовуватися для відмивання грошей, незаконного обігу наркотиків, фінансування тероризму або організованої злочинності, ухилення від сплати податків або здійснення інших серйозних фінансових правопорушень, а держава не зазнала жодних збитків від дій ОСОБА_1 , за які його притягнуто до відповідальності.

За таких обставин, приймаючи до уваги практику ЄСПЛ щодо даної категорії справ з точки зору дотримання вимог Конвенції, яка гарантує право кожної фізичної особи мирно володіти своїм майном, а також закріплює положення про те, що ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне змінити постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 вересня 2019 року щодо ОСОБА_1 в частині призначеного адміністративного стягнення, а саме виключити із резолютивної частини оскаржуваної постанови посилання на конфіскацію в дохід держави Україна вилученої у нього, згідно протоколу валюти, зокрема: 1300 доларів США та 5300 євро та повернути вказану валюту громадянину Йорданії ОСОБА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, а також ст. ст. 529, 530 МК України, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Максимова В.В. задовольнити.

Постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 вересня 2019 року, якою ОСОБА_1 визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, змінити в частині призначеного адміністративного стягнення.

Виключити із резолютивної частини оскаржуваної постанови посилання на конфіскацію в дохід держави Україна вилученої у громадянина Йорданії ОСОБА_1 , згідно протоколу про порушення митних правил № 0399/10000/19 від 12 серпня 2019 року, валюти, а саме: 1300 доларів США, що згідно курсу НБУ станом на 12.08.2019 р. становить 32618 грн. 06 коп. та 5300 євро, що згідно курсу НБУ станом на 12.08.2019 р. становить 148912 грн. 47 коп.

Повернути громадянину Йорданії ОСОБА_1 (Паспорт громадянина Йорданії № НОМЕР_1 , виданий 09 січня 2018 р., орган, що видав KURAH; Посвідка та тимчасове проживання № НОМЕР_2 , видана 06 листопада 2019 р., орган, що видав 0503) вилучену згідно протоколу про порушення митних правил № 0399/10000/19 від 12 серпня 2019 року, валюту, а саме: 1300 доларів США, що згідно курсу НБУ станом на 12.08.2019 р. становить 32618 грн. 06 коп. та 5300 євро, що згідно курсу НБУ станом на 12.08.2019 р. становить 148912 грн. 47 коп.

У решті постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 вересня 2019 року щодо ОСОБА_1 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду

С.О. Новов

Головуючий у 1-й інстанції - суддя Бондаренко І.А.