Справа № 428/2811/19
Провадження №3/428/580/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2019 року м. Сєвєродонецьк

Суддя Сєвєродонецького міського суду Луганської області Бойко Н.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-46 КУпАП:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, паспортні дані та РНОКПП в матеріалах справи відсутні, який працює директором Луганської обласної філармонії, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 32-03/121 від 27.02.2019 року, про вчинення адміністративного правопорушення, що посягає на встановлений порядок управління, передбаченого ч. 1 ст. 188-46 КУпАП, ОСОБА_1, будучи посадовою особою, не надав на запит уповноваженої особи Національного агентства з питань запобігання корупції від 08 травня 2018 року № 32-04/20201/18 службові записки головного диригента ОСОБА_2, які були відповідними додатками до службових записок ОСОБА_3, додатки до наказів про преміювання працівників щодо їх погодження уповноваженим представником трудового колективу ОСОБА_4, а також копії усіх наказів, на підставі яких преміювались працівники Луганської обласної філармонії у 2016 році та грудні 2017 року, чим порушив вимоги ст.ст. 12, 13 Закону України «Про запобігання корупції». Зазначене є невиконанням законних вимог (приписів) Національного агентства з питань запобігання корупції щодо ненадання інформації, документів, а також порушення встановлених законодавством строків їх надання, надання не у повному обсязі, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-46 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-46 КУпАП визнав частково, а саме в частині надання на запит уповноваженої особи Національного агентства з питань запобігання корупції не завірених належним чином копій службових записок щодо призначення премій працівникам філармонії. Про що надав письмове пояснення-заперечення по справі про адміністративне правопорушення.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали провадження, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до положень статті 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями ч.1 ст.11 Загальної Декларації прав людини від 10.12.1948р. та ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950р., ратифікованою Україною 17.97.1997 р. передбачено, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Правова природа адміністративної відповідальності також ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях.

Так, згідно п.4.1. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010 у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 14-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (справа про адміністративну відповідальність у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху) зазначено, що Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто, особа не повинна доказувати свою невинуватість і його поведінка вважається правомірною, доки не доведено зворотнє.

В Рекомендаціях №R (91) 1 Комітету ОСОБА_5 Європи «Про адміністративні санкції» одним із принципів застосування адміністративних стягнень є встановлення обов'язку нести тягар доказування саме для адміністративних органів (принцип 7).

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) в своїх рішеннях неодноразово зазначав, що санкції, які згідно національному законодавству Договірних держав не входять у сферу кримінальних покарань, можуть вважатися такими в світлі положень Конвенції. У своїх рішеннях у справах «Малофєєв проти Росії від 30 травня 2013 року», «Малиге проти Франції від 23 вересня 1998 року», «Озтюрк проти ОСОБА_6» ЄСПЛ визнав адміністративні правопорушення кримінальними злочинами, які підпадають під гарантії статі 6 Конвенції.

Крім того, у п.21 свого рішення у справі «Надточий проти України від 15 травня 2008 року» ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як зазначено в преамбулі Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., з наступними змінами, цей Закон регулює відносини, що виникають у зв'язку з обов'язком держави виконати рішення ЄСПЛ у справах проти України; з необхідністю усунення причин порушення Україною Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і протоколів до неї; з впровадженням в українське судочинство та адміністративну практику європейських стандартів прав людини; зі створенням передумов для зменшення числа заяв до ЄСПЛ.

Відповідно до ст. 13 Закону України «Про запобігання корупції» уповноважені особи Національного агентства мають право: безперешкодно входити до приміщень державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування за службовим посвідченням та мати доступ до документів та інших матеріалів, необхідних для проведення перевірки; вимагати необхідні документи та іншу інформацію у звязку з реалізацією своїх повноважень з урахуванням обмежень, встановлених законом; отримувати в межах своєї компетенції письмові пояснення від посадових осіб та службових осіб державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування; відповідно до розподілу обовязків складати протоколи про адміністративні правопорушення у справах, що належать до компетенції Національного агентства; представляти Національне агентство в судах у порядку, встановленому законом.

Частиною 4 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи зобовязані надавати запитувані Національним агентством документи чи інформацію упродовж десяти робочих днів з дня одержання запиту.

Частиною 1 статті 188-46 КУпАП визначено адміністративну відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) Національного агентства з питань запобігання корупції щодо усунення порушень законодавства про запобігання і протидію корупції, ненадання інформації, документів, а також порушення встановлених законодавством строків їх надання, надання завідомо недостовірної інформації або не у повному обсязі.

10 березня 2015 року між Луганською обласною військово-цивільною адміністрацією в особі керівника обласної військово-цивільної адміністрації голови обласної державної адміністрації ОСОБА_6 та ОСОБА_1 укладено контракт згідно якого ОСОБА_1 призначено на посаду директора Луганської обласної філармонії на строк з 10 березня 2015 року до 10 березня 2020 року.

08 травня 2018 року на адресу Луганської обласної філармонії Департаментом моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції було направлено запит про надання копій певних документів, засвідчених з дотриманням вимог, встановлених відповідними положеннями Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів», затверджених наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. Також вказано, що відповідно до ч. 4 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» запитувані документи чи інформація мають бути надані Національному агентству упродовж десяти робочих днів з дня отримання запиту. Ненадання інформації, документів, а також порушення встановлених законодавством строків їх надання, надання завідомо недостовірної інформації або не у повному обсязі тягне за собою відповідальність, передбачену статтею 188-46 КУпАП.

29 травня 2018 року директором Луганської обласної філармонії на адресу Департамента моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції була направлена відповідь до якої додані запитувані документи.

13 листопада 2018 року Департаментом моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції директорові Луганської обласної філармонії було направлено запит, в якому вказано, що на запит Національного агентства Луганською обласною філармонією в додаток до наказів на преміювання надано копії службових записок, які не завірені в установленому порядку, що викликає сумніви щодо їх достовірності та запропоновано якомога швидше надати письмові пояснення щодо зазначеного.

Відповідь з додатками директором Луганської обласної філармонії на адресу Департамента моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції була направлена 12 грудня 2018 року.

Виходячи зі змісту протоколу та доданих до нього письмових доказів, суд приходить до висновку, що зміст правопорушення відповідає ознакам адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-46 КУпАП, оскільки саме дана норма передбачає, крім іншого, відповідальність за ненадання у встановлені Законом України «Про запобігання корупції» строки інформації на вимогу Національного агентства з питань запобігання корупції.

Суд критично оцінює пояснення ОСОБА_1, що останній надав на запит уповноваженої особи Національного агентства з питань запобігання корупції незавірені належним чином копії службових записок про призначення премій працівникам філармонії, оскільки вони спростовуються доданими до протоколу про адміністративне правопорушення доказами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 за ознаками ч. 1 ст. 188-46 КУпАП кваліфіковані правильно, оскільки він не виконав законні вимоги (приписи) Національного агентства з питань запобігання корупції щодо надання інформації з порушенням встановлених законодавством строків її надання.

При призначенні стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність: ОСОБА_1 офіційно працює, не є інвалідом, вперше притягується до адміністративної відповідальності.

Обставин, що згідно зі ст.ст. 34, 35 КУпАП, помякшують та обтяжують відповідальність, судом не встановлено.

На підставі вищевказаного, з урахуванням особи, майнового стану, ступеню вини, а також характеру вчиненого правопорушення, суд вважає, що ОСОБА_1 слід призначити стягнення у вигляді мінімального штрафу, передбаченого санкцією ч. 1 ст. 188-46 КУпАП, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

Також з ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 384 грн. 20 коп.

Керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 23, 26, 33-35, 40-1, ч. 1 ст. 188-46, ст.ст. 278, 280-287 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір»,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-46 КУпАП та призначити стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1 700 (одна тисяча сімсот) грн. 00 коп. (отримувач-УК у м.СЄВЄРОД/СЄВЄРОД/2181100; код отримувача- 37944909; банк отримувача:Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача(МФО)-899998; номер рахунку-2080; код класифікації доходів бюджету -21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код за ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача: 6001; код класифікації доходів бюджету: 22030106 (судовий збір) у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 (двадцять) коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Розяснити ОСОБА_1, що у випадку несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього можуть бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Луганського апеляційного суду у десятиденний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Сєвєродонецький міський суд Луганської області.

Суддя Н. В. Бойко