Справа № 215/1936/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2019 року Суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Науменко Я.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Тернівського ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого на ТОВ «Нова Пошта» приймальником відділення, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення 23.03.2019 р., о 07 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 у під`їзді будинку АДРЕСА_3 вчинив сварку з сусідами, під час якої виражався у бік мешканців будинку нецензурною лайкою, чим своїми діями порушив громадський порядок, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину не визнав, пояснивши, що 23.03.2019 р. нікому з сусідів не погрожував, не висловлював нецензурної лайки, тобто зазначені у протоколі події не відповідають дійсності.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засіданні підтвердила, що саме 23.03.2019 р. зазначених у протоколі подій не було.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та потерпілої, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення №559774 від 02.04.2019 р. і додані до нього пояснення, суд приходить до наступного висновку.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з положеннями ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі статтею 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ч.1ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

За змістом ст. 245 КУпАП суд зобов`язаний всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.ст.251, 252 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Однак в матеріалах справи не міститься жодних доказів нецензурної лайки ОСОБА_1 у громадському місці.

Також у протоколі не зазначено свідків, що викликає обґрунтовані сумніви щодо події зазначеного адміністративного правопорушення.

Крім того, потерпіла у судовому засіданні підтвердила, що події, вказані у протоколі не мали місця 23.03.2019 р..

Згідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України, обґрунтовані сумніви, щодо винуватості особи мають тлумачитись на користь такої особи.

Застосовуючи закріплений в ст. 62 Конституції України принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь та враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. Всі встановлені судом обставини в своїй сукупності дають змогу зробити висновок про відсутність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

За таких обставин суд приходить до висновку про те, що провадження підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, який передбачає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 , ст. 283, ч.1 п. 3 ст. 284, ст. 289 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, захисником, потерпілою протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя