Справа № 755/2964/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" квітня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галига І.О., з участю секретаря Ляшинської А.Ю., прокурора Лавренюк Т.М., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з ДЗЕ Національної поліції України (Управління захисту економіки у Київській області), про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, українця, який займає посаду начальника відділу судової роботи та міжнародного співробітництва Головного територіального управління юстиції в Київській області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, -

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу №573 про адміністративне правопорушення від 15.02.2019 року ОСОБА_1 порушив вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону), пункту 1 рішення Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) від 10.06.2016 №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» та пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр), затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3.

Так, ОСОБА_1, працюючи на посаді начальника відділу судової роботи та міжнародного співробітництва Головного територіального управління юстиції в Київській області, будучи державним службовцем категорії «Б», являючись суб'єктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення згідно з пп. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону, примітки до ст. 1726 КУпАП, на якого поширюється дія Закону, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, пункту 1 рішення НАЗК від 10.06.2016 №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» та пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 №3, в установлений законом термін не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 1726 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вчинив правопорушення за наступних обставин.

Згідно з наказом Головного територіального управління юстиції в Київській області від 30.11.2016 № 2114/3 ОСОБА_1 призначено на посаду начальника відділу судової роботи та міжнародного співробітництва зазначеного управління. Цим же наказом йому присвоєно 6 ранг державного службовця.

Відповідно до абз. 4 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну службу» посада державної служби - визначена структурою і штатним розписом первинна структурна одиниця державного органу з установленими відповідно до законодавства посадовими обов'язками у межах повноважень, визначених частиною першою статті 1 цього закону.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Закону України «Про державну службу» посада начальника відділу судової роботи та міжнародного співробітництва Головного територіального управління юстиції в Київській області відносяться категорії «Б» посад державної служби.

Отже, ОСОБА_1, будучи начальником відділу судової роботи та міжнародного співробітництва Головного територіального управління юстиції в Київській області, є державним службовцем категорії «Б».

05.10.2011 року ОСОБА_1 прийняв присягу державного службовця.

07.10.2014 року ОСОБА_1 письмово попереджено про відповідальність за вчинення корупційних або пов'язаних із корупцією правопорушень.

Отже, ОСОБА_1, будучи державним службовцем, був належним чином попереджений про встановлені Законом обмеження.

Відповідно до ч. 5 ст. 32 Закону України «Про державну службу» на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом.

Згідно з підпунктом «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону суб'єктами, на яких поширюється дія цього Закону є державні службовці та посадові особи місцевого самоврядування, тобто особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до абз. 10 ст. 1 Закону правопорушення, пов'язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

У відповідності до ч. 1 ст. 65 Закону за вчинення корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно- правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Отже, ОСОБА_1, будучи державним службовцем є суб'єктом, на якого поширюється дія Закону та є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов'язаних з корупцією.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону НАЗК з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов'язкові для виконання нормативно-правові акти, які згідно з ч. 5 ст. 12 Закону підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Згідно з ч. 2 ст. 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Реєстру та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 року №2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №958/29088) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (зі змінами, внесеними Рішенням НАЗК від 18.08.2016 №1) визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи:

1) перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та суб'єктів декларування:

- щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці;

- декларації, передбачені абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

- повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

2) другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб'єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог та форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані об'єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Отже, ОСОБА_1, станом на 01.01.2017, будучи начальником відділу судової роботи та міжнародного співробітництва Головного територіального управління юстиції в Київській області, був зобов'язаний у десятиденний строк у разі суттєвої зміни у майновому стані, а саме отримання доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року письмово повідомити про це НАЗК.

Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, є формальним, оскільки не передбачає настання наслідків, водночас обов'язковим елементом складу правопорушення є протиправність вчиненого ним діяння (дії або бездіяльності).

Виходячи із диспозиції ч. 2 ст. 172-6 КУпАП неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування є адміністративним правопорушенням, пов'язаним з корупцією, що вчиняється суб'єктом правопорушення, який усвідомлював протиправний характер своєї бездіяльності і бажав так чинити (тобто свідомо бажав не повідомляти про суттєві зміни у майновому стані), або усвідомлював протиправний характер своєї бездіяльності, не бажав порушувати Закон, проте безвідповідально поставився до виконання вимог цього Закону, що спричинило бездіяльність у вигляді неповідомлення про суттєві зміну у майновому стані, або не усвідомлював протиправний характер своєї бездіяльності, оскільки не знав вимог Закону, хоча, як суб'єкт декларування, зобов'язаний був їх знати і виконувати, що спричинило бездіяльність у вигляді неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Водночас несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування є адміністративним правопорушенням, пов'язаним з корупцією, що вчиняється суб'єктом правопорушення, який усвідомив протиправний характер своєї бездіяльності, що виразився в неподанні повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування в строки, передбачені Законом, і призвів до його порушення, та, з метою припинення порушення Закону, вже після пропуску десятиденного строку подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, несвоєчасно, умисно повідомляє про такі зміни і тим самим фактично визнає свою провину у порушенні Закону, або усвідомив протиправний характер своєї бездіяльності, що виразився в неподанні повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування в строки передбачені Законом та призвів до його порушення, та, з метою приховання порушення Закону і уникнення можливої відповідальності, свідомо, вносить до повідомлення завідомо недостовірні відомості щодо часу виникнення суттєвої зміни і умисно повідомляє про таку зміну.

Несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані з необережності не можливе.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення за неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування буде відсутня у разі об'єктивної неможливості подання такого повідомлення упродовж десятиденного строку (неналежна робота Реєстру, хвороба, інша непереборна сила, що унеможливлює його подання), окрім випадків, коли суб'єкт правопорушення вже після усунення таких причин, у визначений Законом строк свідомо бездіє і не подає таке повідомлення.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення за несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування буде відсутня у разі об'єктивної неможливості подання такого повідомлення упродовж десятиденного строку (неналежна робота Реєстру, хвороба, інша непереборна сила, що унеможливлює його подання), і подальше несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, одразу після усунення таких об'єктивних причин, не утворює склад адміністративного правопорушення, окрім випадків, коли суб'єкт правопорушення вже після усунення таких причин, свідомо бездіє тривалий час, і подає таке повідомлення значно пізніше.

Реєстрація автомобілів проводиться у відповідності до Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.09.1998 № 1388 (далі - Порядок).

Цей Порядок є обов'язковим для всіх юридичних та фізичних осіб, які є власниками транспортних засобів.

Порядком встановлено, що державна реєстрація транспортних засобів проводиться на підставі заяв власників, поданих особисто або уповноваженим представником, і документів, що посвідчують їх особу, підтверджують повноваження представника (для фізичних осіб - нотаріально посвідчена довіреність), а також правомірність придбання транспортних засобів, відповідність конструкції транспортних засобів установленим вимогам безпеки дорожнього руху, а також вимогам, які є підставою для внесення змін до реєстраційних документів.

Пунктом 8 Порядку передбачено, що документами, які підтверджують правомірність придбання транспортних засобів, їх складових частин, що мають ідентифікаційні номери, є оформлені в установленому порядку:

- договори, укладені на товарних біржах на зареєстрованих в уповноваженому органі МВС бланках;

- укладені та оформлені безпосередньо в сервісних центрах МВС у присутності адміністраторів таких органів договори купівлі-продажу (міни, поставки), дарування транспортних засобів, а також інші договори, на підставі яких здійснюється набуття права власності на транспортний засіб;

- нотаріально посвідчені договори купівлі-продажу (міни, поставки), дарування транспортних засобів, а також інші договори, на підставі яких здійснюється набуття права власності на транспортний засіб;

- договори купівлі-продажу транспортних засобів, що підлягають першій державній реєстрації в сервісних центрах МВС, за якими продавцями виступають суб'єкти господарювання, що здійснюють оптову та/або роздрібну торгівлю транспортними засобами, і які підписані від імені таких суб'єктів уповноваженою особою і скріплені печаткою (за її наявності);

- договір комісії між власником транспортного засобу і суб'єктом господарювання, який за таким договором є комісіонером, та договір купівлі- продажу транспортного засобу, за яким продавцем є такий суб'єкт господарювання, які підписані від імені суб'єкта господарювання уповноваженою особою та скріплені печаткою (за її наявності);

- у разі продажу транспортних засобів суб'єктами господарювання, що здійснюють оптову та/або роздрібну торгівлю транспортними засобами на підставі договору комісії, укладеного з власником транспортного засобу;

свідоцтва про право на спадщину, видані нотаріусом або консульською установою, чи їх дублікати;

- рішення про закріплення транспортних засобів на праві оперативного управління чи господарського відання, прийняті власниками транспортних засобів чи особами, уповноваженими управляти таким майном;

- рішення власників майна, уповноважених ними органів про передачу транспортних засобів з державної в комунальну власність чи з комунальної власності в державну власність;

- копія рішення суду, засвідчена в установленому порядку, із зазначенням юридичних чи фізичних осіб, які визнаються власниками транспортних засобів, марки, моделі, року випуску таких засобів, а також ідентифікаційних номерів їх складових частин;

- довідка органу соціального захисту населення або управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, що виділили автомобіль або мотоколяску;

- акт приймання-передачі транспортних засобів за формою згідно з додатком 6 до Порядку, виданий підприємством-виробником або підприємством, яке переобладнало чи встановило на транспортний засіб спеціальний пристрій згідно із свідоцтвом про погодження конструкції транспортного засобу щодо забезпечення безпеки дорожнього руху, із зазначенням ідентифікаційних номерів такого транспортного засобу та конкретного одержувача;

- митна декларація на бланку єдиного адміністративного документа на паперовому носії або електронна митна декларація, або видане органом доходів і зборів посвідчення про реєстрацію в уповноважених органах МВС транспортних засобів чи їх складових частин, що мають ідентифікаційні номери;

- договір фінансового лізингу;

- акт про проведені електронні торги або постанова та акт про передачу майна стягувану в рахунок погашення боргу, видані органом державної виконавчої служби або приватним виконавцем.

Пунктом 15 Порядку передбачено, що під час проведення державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку транспортні засоби (крім випадків реєстрації нових транспортних засобів, перереєстрації транспортних засобів у зв'язку із зміною найменування та адреси юридичних осіб, прізвища, імені чи по батькові, місця проживання фізичних осіб, які є власниками транспортних засобів, вибракування їх у цілому) підлягають огляду фахівцями експертної служби МВС з метою звірення ідентифікаційних номерів їх складових частин з номерами, зазначеними в поданих власником для реєстрації документах. За результатами огляду в документах, які подаються для державної реєстрації, робиться відповідна відмітка або складається акт огляду.

Пунктом 25 Порядку передбачено, що державна реєстрація придбаних у розстрочку транспортних засобів проводиться згідно з цим Порядком із внесенням до свідоцтва про реєстрацію відповідного запису (запис «розстрочка» повинен міститися в акті приймання-передачі транспортних засобів за формою згідно з додатком 6 Порядку).

Пунктом 41 Порядку забороняється зняття з обліку та/або перереєстрація на нового власника транспортних засобів, що придбані у розстрочку без надання відповідних документів про остаточний розрахунок.

Встановлено, що 06.10.2017 у територіальному сервісному центрі МВС №8045 ОСОБА_2 (продавець) уклала з громадянином ОСОБА_1 (покупець) договір купівлі-продажу №8045/2017/653921 транспортного засобу.

Предметом зазначеного договору є автомобіль марки «SKODA» моделі «ОСТАVІА», номер кузова НОМЕР_2 (далі - Автомобіль) за ціною 194 497 грн. 67 коп.

У договорі відсутні відмітки про придбання транспортного засобу в розстрочку, тому право власності на автомобіль перейшло 06.10.2017 до ОСОБА_1

Відповідно до публічної частини Реєстру ОСОБА_1 несвоєчасно 02.11.2017 року повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, які виникли у зв'язку з купівлею автомобіля.

Статтею 7 Закону У країни «Про державний бюджет на 2017 рік» визначено прожитковий мінімум на одну працездатну особу на станом 01 січня 2017 року в сумі 1600 грн.

Отже, відповідальність за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП настає за умови неповідомлення або несвоєчасне повідомлення у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, тобто перевищує суму (1600 х 50 = 80 000) 80 000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_1 06.10.2017 придбав автомобіль загальною вартістю 194 497 грн. 67 коп., що становить 121,56 прожиткових мінімумів працездатних осіб, установлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених ч. 2 ст. 52 Закону. Тому в нього виник обов'язок, передбачений цією нормою, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Реєстру.

Відповідно до положень статей 251 - 253 Цивільного кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, що має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Тобто, у ОСОБА_1 виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані упродовж періоду з 00:00 год. 07.10.2017 по 23:59 год. 16.10.2017.

17.10.2017 року о 00:00 год. ОСОБА_1 порушив порядок, передбачений частиною 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

Будучи опитаним під час оформлення матеріалів для складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 повідомляв, що намагався подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані через офіційний веб-сайт НАЗК, однак із сайтом були технічні складності при автентифікації користувача та рекомендація спробувати пізніше, а також підтвердив той факт, що дійсно 06.10.2017 року набув у власність автомобіль.

Від Національного агентства з питань запобігання корупції отримано інформацію стосовно послідовності дій у Реєстрі під час заповнення та подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у період часу з 06.10.2017 року по 02.11.2017 року начальником відділу судової роботи та міжнародного співробітництва Головного територіального управління юстиції в Київській області ОСОБА_1, де вказано, що він почав проводити дії в Реєстрі лише 01.11.2017 року о 17 год. 26 хв., тобто несвоєчасно.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Таким чином, ОСОБА_1 будучи обізнаним щодо вимог Закону, усвідомлюючи обов'язок повідомляти у десятиденний термін про суттєві зміни у майновому стані, взагалі не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, які виникли у зв'язку з купівлею 06.10.2017 року автомобіля марки «SKODA» моделі «OCTAVIA», номер кузова НОМЕР_1, загальною вартістю 194 497 грн. 67 коп.

Таким чином, ОСОБА_1, обіймаючи посаду начальника відділу судової роботи та міжнародного співробітництва Головного територіального управління юстиції у Київській області, будучи згідно з п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону та приміткою до ст. 172-6 КУпАП суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов'язаних з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, пункту 1 рішення НАЗК від 10.06.2016 року №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» та пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 №3, в установлений законом термін не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, а саме про купівлю Автомобіля загальною вартістю 194 497 гривень 67 копійок, чим вчинив правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке-передбачена ч. 2 ст. 1726 КУпАП

Місце вчинення правопорушення в даному випадку є не визначеним, оскільки ОСОБА_1 мав можливість подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані через мережу Інтернет в будь-якому місці. Але оскільки, останній є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов'язаного із корупцією, у зв'язку із призначенням його на посаду начальника відділу судової роботи та міжнародного співробітництва Головного територіального управління юстиції у Київській області, то місцем вчинення правопорушення слід вважати адресу місця знаходження управління, а саме: місто Київ, вулиця Євгена Сверстюка, 15.

У протоколі зазначено про те, що датою вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, є дата не пізніше якої суб'єкт декларування, повинен був подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, тобто 00 год. 00 хв. 17.10.2017.

Фактичним моментом виявлення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, на думку особи, уповноваженої на складання вказаного протоколу, є дата зібрання усіх матеріалів перевірки та подання рапорту про виявлення всіх необхідних ознак складу правопорушення.

Першочерговою справою держави та загальними засадами протидії корупції є запобігання корупційним та пов'язаним із корупцією правопорушенням.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначимі.

Склад указаного правопорушення є формальним, тобто таким, який не передбачає наслідків як обов'язкового елементу об'єктивної сторони, в той час як обов'язковим елементом об'єктивної сторони формального складу завжди є діяння.

Отже, відсутність суспільної шкоди від адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, так само як і відсутність шкідливих наслідків від нього не є тими необхідними та достатніми підставами для застосування вимог статті 22 КУпАП.

Системний аналіз норм КУпАП визначає завдання, яке полягає у встановленні винних і забезпеченні правильного застосування законодавства з тим, щоб до кожного правопорушника були застосовані справедливі заходи адміністративного примусу.

Таким чином, незалежно від виду суб'єкту та його службової діяльності, рангу та інших характеристик його обов'язком є діяти лише в рамках закону (дозволено робити тільки те, що дозволено законом статті 6 Конституції України).

Відповідно до ч. 4 ст. 277 КУпАП «строк розгляду адміністративних справ про адміністративні корупційні правопорушення зупиняється судом у разі якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне корупційне правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з'явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо)».

Керуючись принципом рівності сторін і вимог змагальності процесу, регламентованих статтею 6 параграфом 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також керуючись позицією рішення Європейського суду з прав людини від 06 березня 2017 року у справі «Карелін проти Російської Федерації» судом були вислухані особа, яка притягається до адміністративної відповідальності та прокурор.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що він не погоджуюся з необ'єктивним та безпідставними звинуваченнями щодо вчинення ним інкримінованого правопорушення, за який передбачена відповідальність, встановлена ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Наполягав, що ним було надано відповідні пояснення до НАЗК щодо обставин, що призвели до подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані з порушенням строків встановлених законом з поважних причин. Додав, що умислу на несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не мав.

Прокурор в судовому засіданні пояснила, що вважає доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, його вина підтверджується зібраними у справі доказами, зазначеними у протоколі про адміністративне правопорушення та приєднаними до матеріалів справи, а тому просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення вказаних дій із накладенням стягнення, передбаченого законом.

Вислухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді справи, дослідивши докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов'язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Так, ОСОБА_1 будучи державним службовцем, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», 02.11.2017 року вніс до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а в подальшому 27.12.2017 року звернувся до Національного агентства з питань запобігання корупції з повідомленням та поясненнями щодо факту несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Крім того, начальником управління Головного територіального управління юстиції у Київській області 18.12.2017 року ОСОБА_3 було надіслано до Національне агентства з питань запобігання корупції повідомлення про встановлення факту несвоєчасного подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані ОСОБА_1

При цьому судом приймаються до уваги доводи ОСОБА_1 про відсутність у нього прямого чи непрямого умислу на несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, які заслуговують на увагу, оскільки вони підтверджуються долученими до матеріалів справи доказами, а саме копією листа до НАЗК, у якому останній особисто повідомив про обставини несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані 27.12.2017 року, більше того, під час розгляду справи не було встановлено в діях ОСОБА_1 мотивів на уникнення фінансового контролю придбаного цінного рухомого майна, оскільки останнє було придбано ним у законний спосіб та із законних джерел.

У відповідності до положень ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій і четвертій цієї статті. Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

При цьому слід зауважити, що інкриміноване ОСОБА_1 правопорушення за ч.2 ст. 172-6 КУпАП, у даному випадку не є триваючим, сама подія адміністративного правопорушення у даному випадку є разовою і строк для накладення адміністративного стягнення має обраховуватись з дня його виявлення, як це передбачено ч.3 ст.38 КУпАП.

Статтею 247 КУпАП (пункт 7) імперативно встановлено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Згідно узагальненого науково-консультативного висновку Науково-консультативної ради при Вищому адміністративному суді України під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв'язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП, вина особи не встановлюється.

Встановлення зазначених у ст. 247 КУпАП юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з'ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (ст. 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Вчинення будь-яких процесуальних дій з метою погіршення становища особи, яка притягується до відповідальності, за межами строку притягнення до адміністративної відповідальності законом не передбачено.

Судом встановлено, що моментом виявлення подій, внаслідок яких складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 є грудень 2017 року, тобто час отримання звернення останнього до Національного агентства з питань запобігання корупції з повідомленням та поясненнями щодо факту несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а також повідомлення Головного територіального управління юстиції у Київській області від 18.12.2017 року до Національне агентства з питань запобігання корупції про встановлення факту несвоєчасного подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані ОСОБА_1

Таким чином на час судового розгляду справи (надходження протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 до суду 20.02.2019 року) сплинув передбачений ст. 38 КУпАП строк притягнення особи до адміністративної відповідальності, а відтак справа підлягає закриттю на підставі п.7 ст. 247 КУпАП.

Посилання ж прокурора про те, що фактичним моментом виявлення правопорушення є дата зібрання усіх матеріалів перевірки та подання рапорту про виявлення всіх необхідних ознак складу правопорушення, не може слугувати причиною несвоєчасності притягнення особи до відповідальності.

Правових підстав стверджувати, що інкриміноване правопорушення за викладених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин, продовжувалося після вищезазначеного періоду у суду немає. Доказів, щодо зупинення справи суду не надавалося та сторонами в судовому засіданні не вказувалося.

Керуючись ст. ст. 7, 38, 172-6, 245, 247, 251, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративному матеріалу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП - закрити у зв'язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена відповідно до вимог ч.2 ст.294 КУпАП до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з моменту її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: