Справа № 540/425/19
Номер провадження 3/540/93/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.05.2019 суддя Машівського районного суду Полтавської області Кравець С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Машівського відділення поліції Карлівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Полтавської області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , працюючого слюсарем ПАТ «Полтавагаз»,

за ч.1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и л а :

згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 01.05.2019 року о 16 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 за місцем проживання в АДРЕСА_1 , вчинив психологічне насильство в сім`ї, що полягли у висловлюванні нецензурною лайкою в адресу своєї ю дружину ОСОБА_2 та погрозою фізичною розправою, внаслідок чого могла бути завдана шкода.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначив, що зі складом адміністративного правопорушення не погоджується.

У судове засідання ОСОБА_1 з`явився, вину не визнав та пояснив, що у них з дружиною виник конфлікт на фоні ревнощів, оскільки вона спілкувалася по телефону зі своїм колишнім хлопцем, він зробив їй зауваження та сказав, що поб`є телефон, який їй подарував. Того дня він залишився з дитиною, а дружина кудись вийшла і як з`ясувалося викликала працівників поліції. Від проходження медичного огляду вона відмовилася.

Даючи оцінку доказам у справі суд приходить до наступного висновку.

Так, згідно закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Диспозиція частини першої статті 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, а саме за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Аналіз змісту диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП свідчить про те, що обов`язковою ознакою складу правопорушення є наслідки, які полягають у фактичному завданні чи можливості завданні шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Наявність складу адміністративного правопорушення в діях чи бездіяльності особи має бути відображена в протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГР № 246843 від 08 травня 2019 року, ОСОБА_1 вчинив психологічне насильство в сім`ї, що полягло у висловлюванні нецензурною лайкою в адресу своєї дружини ОСОБА_2 та погрозою фізичною розправою, внаслідок чого могла бути завдана шкода.

Водночас із заяви та письмових пояснень потерпілої вбачається, що у неї з чоловіком виник конфлікт, який в подальшому більш серйозно загострився, так як той почав битися, принижувати, погрожувати, що її приб`є або буде обливати кислотою, також зазначила, що сварка виникла через дитину, оскільки мирно чоловік її не віддає.

Аналогічні відомості викладені у рапорті чергового Машівського ВП Карлівського ВП ГУНП у Полтавській області ОСОБА_3 про те, що 01.05.2019 р. о 16 год. 17 хв. надійшло повідомлення, що чоловік заявниці ОСОБА_4 ОСОБА_1 наніс їй тілесні ушкодження, душив, погрожував вбивством, також було повідомлено, що у будинку є зброя.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка працівник поліції ОСОБА_5 показав, що по прибутті на місце встановлено, що конфлікт в сім`ї виник на фоні ревнощів, потерпіла була схвильована та її трусило, видимих тілесних ушкоджень на ній не було, від медичного огляду відмовилася, протокол складено з її слів.

Потерпіла в засідання не з`явилася, хоча повідомлялася про час і місце розгляду справи.

В судовому засіданні ОСОБА_6 зазначив, що оскільки дружина спілкувалася з колишнім чоловіком по телефону на зауваження не реагувала, а тому він сказав, що поб`є телефон, який їй купив. Жодних дій, які вказані у протоколі він не вчиняв.

Аналогічні пояснення він виклав працівникам поліції 01.05.2019р.

Таким чином, зібрані та досліджені докази у справі свідчать, що зміст протоколу не відповідає фактичним обставинам справи, оскільки не відповідає поясненням потерпілої, яка не вказувала про нецензурну лайку в свою адресу, а зазначила, що чоловік її бив, а не погрожував як це також вказано у протоколі.

Відповідно до ч.3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_6 не міститься складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За вказаних обставин, суд вважає, що провадження в справі щодо ОСОБА_6 за ст. 172-2 ч.1 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

На підставі ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір не стягується.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и л а :

провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Машівський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження, а у разі її оскарження після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя С.В.Кравець