ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження: 33/818/625/19 Головуючий І інстанції - Шаренко С.Л.
Справа № 640/5465/19 Доповідач - Кружиліна О.А.
Категорія: ч. 2 ст. 172-6 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2019 року Харківський апеляційний суд у складі судді

судової палати з розгляду кримінальних справ- Кружиліної О.А.
за участю секретаря - Шалімової Ю.О.
особи, яка притягається до адміністративної відповідальності- ОСОБА_1
захисника- Перепелиці С.І.
прокурора- Гладуна Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою захисника Перепелиці Сергія Івановича в інтересах ОСОБА_1 на постанову судді Київського районного суду м.Харкова від 10 квітня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 172-6 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

13 березня 2019 року старшим оперуповноваженим сектору протидії корупції УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Байрачним В.І. складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 184 стосовно ОСОБА_1 за частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Згідно з вказаним протоколом ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного державного ревізора-інспектора відділу адміністрування ПДВ управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у Харківській області, 24.05.2017 згідно з договором купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 , укладеним між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 продала належну їй квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 28,9 кв.м, вартість якої на момент продажу становила 153 000 гривень, тим самим отримала відповідний дохід у розмірі 153 000 гривень, що перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2017 року, про що відповідно до частини 2 статті 52 Закону «Про запобігання корупції» була зобов`язана повідомити НАЗК протягом 10 днів, а саме до 02.06.2017. Проте, в порушення вимог зазначеної статті не подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані до НАЗК.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Постановою судді Київського районного суду м. Харкова від 10 квітня 2019 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, та призначено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 3400 гривень.

Стягнено з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 384,20 гривень.

Не погодившись з вказаною постановою, 24 квітня 2019 року захисник ОСОБА_1 - адвокат Перепелиця С.І. подав апеляційну скаргу, в якій просив постанову скасувати та прийняти нову постанову, якою провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилався на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, а постанова суду першої інстанції винесена з порушенням принципу верховенства права та неправильним застосуванням процесуальних норм.

Вважає, що висновки судді не відповідають правовим висновкам Великої Палати Верховного Суду, які є обов`язковими для врахування судами нижчих інстанцій.

Перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України. При цьому, в матеріалах справи відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно неї.

Департамент захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки декларацій суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Оскільки перевірка НАЗК факту несвоєчасного подання нею декларації ОСОБА_1 була проведена органом, не уповноваженим на проведення такої перевірки, вважає, що протокол та додані до нього матеріали не можуть бути належним доказом у справі.

Одночасно з апеляційною скаргою подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Поважність пропуску строку на апеляційне оскарження мотивована тим, що в судовому засіданні 10.04.2019 проголошено лише вступну та резолютивну частини постанови. Копію постанови (повний текст) захисником отримано 17.04.2019.

Враховуючи, що доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження про поважність причин пропуску строку не спростовуються матеріалами справи, клопотання підлягає задоволенню.

Дослідивши матеріали справи відповідно до вимог частини 7 статті 294 КУпАП, перевіривши законність і обґрунтованість постанови судді в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та її захисника - адвоката Перепелиці С.І., які апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити, пояснення прокурора Гладуна Д.В., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Визнаючи ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, суддя виходив з того, що ОСОБА_1 порушено вимоги частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», факт вчинення правопорушення та вина ОСОБА_1 повністю підтверджуються доказами, що містяться в матеріалах справи.

З зазначеним висновком судді апеляційний суд погоджується, вважає його правильним, обґрунтованим та таким, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За частиною 2 статті 172-6 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни в майновому стані особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до примітки до статті 172-6 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 1 статті 45 Закону встановлено, що суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пунктах 4 і 5 частини 1 статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону ОСОБА_1 є суб`єктом декларування.

Згідно з частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Пунктом 5 частини 1 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Частиною 5 статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях.

Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Рішенням НАЗК від 11 серпня 2016 року № 3 (з наступними змінами), затверджено роз`яснення щодо застосування положень Закону стосовно заходів фінансового контролю.

Пунктом 64-2 розділу «Повідомлення про суттєві зміни в майновому стані» НАЗК роз`яснено, що відповідно до пункту 1 Правил заповнення форми повідомлення під суттєвою зміною в майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Для кожного випадку отримання доходу або придбання майна подається окреме повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи не прямого умислу.

При цьому, склад адміністративних правопорушень, передбачених статтею 172-6 КУпАП, є формальним, характеризується недодержанням різноманітних правил, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків.

Судовим розглядом встановлено, що згідно з витягом з наказу № 68-о від 09.02.2016 «Про призначення працівників» ОСОБА_1 . головного державного ревізора-інспектора відділу контролю за декларуванням податку на додану вартість управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДФС у Харківській області призначено на посаду головного державного ревізора-інспектора відділу адміністрування ПДВ управління податків і зборів з юридичних осіб Головного управління ДФС у Харківській області та вважати такою, що перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку (а.с.36).

Тобто, відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону ОСОБА_1 є суб`єктом декларування та зобов`язана у визначеному законом порядку подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави.

Згідно з договором купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 від 24 травня 2017 року ОСОБА_1 передала у власність ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_2 загальною площею 28,9 кв.м, житловою площею 16,5 кв.м. Продаж вчинено за 153 000 гривень (а.с.29-31).

Отже, ОСОБА_1 вчинено правочин, який підпадає під вимоги частини 2 статті 52 Закону та в порушення цих вимог не повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання нею доходу, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення окрім іншого, повинен вирішити чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини 4 статті 256 КУпАП, при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права та обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП.

Відповідно до пунктів 12,13 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 № 1376 (далі - Інструкція), особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення та пояснення по суті адміністративного правопорушення, які додаються до протоколу про адміністративне правопорушення, а також викласти мотиви своєї відмови підписати його.

Особі, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, пропонується надати по суті вчиненого адміністративного правопорушення письмове пояснення, яке підписується зазначеною особою. Пояснення може додаватися до протоколу про адміністративне правопорушення окремо, про що робиться запис у ньому.

ОСОБА_1 таким правом не скористалась та зазначила, що пояснення нею будуть надані у суді, протокол підписала, заперечень щодо порушень законодавства з боку старшого оперуповноваженого Байрачного В.І. при складанні 13 березня 2019 року протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та невідповідність внесених даних, не заявляла.

Апеляційний суд прийшов до висновку, що працівниками Департаменту захисту економіки Національної поліції України протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 184 стосовно ОСОБА_1 складений в установленому законом порядку та відповідає вимогам статті 256 КУпАП, Інструкції.

Зібрані у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 докази апеляційний суд визнає належними, допустимими, та такими, що відповідають вимогам статті 251 КУпАП.

З урахуванням викладеного, при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 суд повно та всебічно встановив фактичні обставини правопорушення на підставі доказів, наявних в матеріалах справи, досліджених в судовому засіданні, які оцінені судом першої інстанції в їх сукупності, у відповідності до вимог статей 251, 252 КУпАП, що відображено у мотивувальній частині постанови суду, та постановив рішення, яке відповідає вимогам статей 245, 280, 283 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги захисника ОСОБА_1 - адвоката Перепелиці С.І. про те, що працівники УЗЕ в Харківській області не наділені повноваженнями проводити перевірку декларацій апеляційним судом не приймаються з огляду на наступне.

Відповідно до Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого Наказом Національної поліції України № 81 від 07.11.2015 року, до завдань Департаменту, крім іншого, належить боротьба з корупцією й хабарництвом у сферах, які манні, стратегічне значення для економіки держави, та серед посадових осіб органів державної влади і самоврядування; протидія корупційним правопорушенням і правопорушенням, пов`язаним з корупцією.

Департамент відповідно до компетенції має повноваження, передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Законами України «Про Національну поліцію», «Про оперативно-розшукову наукову діяльність», «Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю», «Про запобігання корупції» та іншими нормативно-правовими актами, серед яких і виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень.

Доводи апеляційної скарги висновків судді щодо порушення ОСОБА_1 вимог частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, не спростовують та не дають підстав для зміни або скасування постанови судді.

Постанова судді Київського районного суду м.Харкова від 10 квітня 2019 року, якою застосовано до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції, передбаченої частиною 2 статті 172-6 КУпАП, відповідає характеру вчиненого правопорушення та меті адміністративного стягнення.

З врахуванням викладеного, за наслідками апеляційного перегляду справи, апеляційним судом не встановлено підстав для скасування постанови судді Київського районного суду м.Харкова від 10 квітня 2019 року.

Керуючись ст. ст. 245, 277, 278, 280, 283, 294, 295, 296 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання захисника Перепелиці Сергія Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про поновлення строку на апеляційне оскарження - задовольнити.

Поновити захиснику Перепелиці Сергію Івановичу, який діє в інтересах ОСОБА_1 , строк на апеляційне оскарженняпостанови судді Київського районного суду м.Харкова від 10 квітня 2019 року.

Апеляційну скаргу захисника Перепелиці Сергія Івановича в інтересах ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову судді Київського районного суду м.Харкова від 10 квітня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду О.А. Кружиліна