Справа № 663/2666/19
Провадження № 3/663/1352/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2019 року м. Скадовськ

Суддя Клімченка М.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань Скадовського районного суду Херсонської області матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за статтею 212-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

02 серпня 2019 року уповноваженою особою головним спеціалістом відділу роботи із політичними партіями, що отримують державне фінансування на статутну діяльність Департаменту з питань запобігання політичної корупції Бориславською Мартою ОСОБА_2 був складений протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за статтею 212-15 КУпАП, а саме: порушення порядку надання внеску на підтримку політичної партії, в якому зазначається, що за результатами аналізу Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, поданого політичною партією «Радикальна партія Олега Ляшка» за І квартал 2019 року встановлено, що Партією 28.03.2019 року отримано внесок від ОСОБА_1 у розмірі 150000 гривень, що підтверджується банківською випискою ПАТ «Райффайзен Банк Аваль». Відповідно до листа ДФС від 12.06.2019 №11616/5/99-99-17-02-16 за даними інтегрованих карток інформаційної системи органів ДФС станом на 28.03.2019 у ОСОБА_1 обліковувався податковий борг у сумі 288,21 грн. Таким чином, ОСОБА_1 порушила п.8 ч.1 ст.15 Закону України «Про політичні партії України», чим вчинила порушення порядку надання внеску на підтримку політичних партій.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_3 . вину ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого їй правопорушення заперечував у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що протокол було складено у відсутності ОСОБА_1 , про наявність податкового боргу вона не знала, протокол було складено поза встановленими законом строками.

Відповідно до ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце й час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст.7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.280 КУпАП України).

Крім того, статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими.

Відповідно до ст.252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 5 Закону України «Про політичні партії в Україні» не допускається здійснення внесків на підтримку політичної партії фізичними та юридичними особами, які мають непогашений податковий борг.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 про існування податкового боргу не знала. Жодних відомостей про те, чи відповідно до вимог п.287.5 ст.287 Податкового кодексу України їй було вручено податкове повідомлення-вручення про наявність податкового зобов`язання в матеріалах справи не має.

Крім того, відповідно до вимог ст.254 КпАП протокол про адміністративне правопорушення складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Вказаних вимог закону дотримано не було.

Як убачається з протоколу №50-25/786 від 02.08.2019 року, датою вчинення правопорушення вказано 28.03.2019 року, датою виявлення правопорушення вказано 27.06.2019 року, при цьому процесуальний документ складено 02.08.2019 року, тобто поза встановленими строками, визначеними зазначеною вище нормою.

В порушення вимог ст.256 КУпАП в протоколі відсутні підписи особи, яка притягується до адміністративної відповідальності про ознайомлення з вказаним процесуальним документом. Докази того, що відносно ОСОБА_1 здійснювались належні виклики про ознайомлення з матеріалами відносно неї, зокрема, із вказаним протоколом, відсутні, не можливо перевірити чи отримувала особа листи з Департаменту з питань запобігання політичної корупції та чи їй було відомо про те, що відносно неї складено протокол про адміністративне правопорушення і їй необхідно ознайомитись з відомостями, які в ньому викладено. Повідомчий лист, що міститься в матеріалах справи свідчить про неналежне повідомлення ОСОБА_1 про місце та час складання протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки отримано нею 02.08.2019 року тобто в день його складання у м.Києві. (а.с.34)

З матеріалів справи також убачається, що примірник протоколу про адміністративне правопорушення разом з додатками було направлено ОСОБА_1 для вручення поштою, однак відсутні відомості, що вказана особа отримала такі документи. (а.с.32-33)

Таким чином, суд вважає, що Національним агентством не надано суду жодного переконливого доказу щодо підтвердження в діях ОСОБА_1 умислу, направленого на порушення ст.15 Закону України «Про політичні партії в Україні», що в свою чергу виключає в її діях склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.212-15 КУпАП.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010р. №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст.62 Конституції України презумпції невинності.

Згідно ізст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого при розгляді справ судами в обов`язковому порядку використовується як джерело права відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Так, ЄСПЛ в своєму рішенні від 10.02.1995р. по справі «Аллене де Рібермон проти Франції» вказав, що сфера застосування принципу невинуватості значно ширше, чим це представляється: презумпція невинуватості обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, але і для всіх інших суспільних відносин. П.21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008р. зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення. ЄСПЛ підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

При цьому ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the UnitedKingdom), п.161, Series A заява №25). У справі «Барбера, Мессеге і Жабардо проти Іспанії» Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 06.12.1988р. зазначив, що докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати, як вимогам достатності, так і переконливості.

Таким чином, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення. Однак, достовірність доказів, які є сумнівними, та відсутність доказів зібраних особою, що склала протокол про адміністративне правопорушення, є неприпустимою, оскільки суперечить позиції ЄСПЛ, а також Конституційного Суду України та порушує презумпцію невинуватості особи.

Згідно із п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, суд дійшов до переконання, що провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.212-15 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.212-15 КУпАП, оскільки вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення не доведена.

Керуючись ст.ст. 247, 276-280, 283-285 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за статтею 212-15 КУпАП - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку її оскарження.

Постанову може бути оскаржено до Херсонського апеляційного суду через Скадовський районний суд Херсонської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Скадовського

районного суду М. І. Клімченко