Справа № 359/7574/19
Провадження № 3/359/2692/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В. розглянув, за участю представника митниці Клімова С.Г., за участю представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвоката Апостолюк О.О., адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянки Вірменії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Вірменія, місце проживання: Вірменія, АДРЕСА_1 , працює: директор учбового центра «Суаф» м. Єреван Вірменія, паспорт громадянки Вірменії НОМЕР_1 , виданий 21.07.2010, орган, що видав 011,

в с т а н о в и в :

11.07.2019 о 08 год. 30 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянки Вірменії ОСОБА_1 , яка прилетіла до України з Вірменії м. Єреван, рейсом № 612 літаком а/к «МАУ», своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчила факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянці Вірменії ОСОБА_1 , було задано запитання щодо наявності в неї готівкових коштів, пасажирка відповіла, що має приблизно 9 000 євро. Після цього пасажирці було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиркою було видано готівку в розмірі 10 040 євро та 1 114 доларів США, що знаходилися в одному з відділень жіночої сумочки (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки Вірменії ОСОБА_2 НОМЕР_2 - 10 НОМЕР_3 євро належать громадянці ОСОБА_3 , яка проживає у Вірменії та передала ці кошти для передачі своїм родичам, що проживають в Україні, а решта - 40 євро та 1 114 доларів США належать пасажирці особисто. Пасажирка обрала проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 9999 євро.

З виявленої суми громадянці Вірменії ОСОБА_1 було пропущено 9 999 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 41 євро та 1 114 доларів США доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажирка не надала, до моменту перетину нею «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не зверталася.

Таким чином, своїми діями громадянка Вірменії ОСОБА_1 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянкою Вірменії ОСОБА_1 , яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» та Постанови Правління НБУ №5 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв`язку з цим, інспектором митниці, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль, 11.07.2019 складено протокол про порушення митних правил №0350/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0350/12500/19 вилучено: долари США за курсом НБУ на 11.07.19 за 100 доларів США 2570-0474 грн., кількістю 1114, вартістю 28630 гривень 33 копійок. Євро за курсом НБУ на 11.07.19 за 100 євро 2883-5932 грн., кількістю 41, вартістю 1182 гривень 27 копійок.

У рахунок забезпечення штрафу за протоколом №0350/12500/19 від 11.07.2019, зі громадянки Вірменії ОСОБА_1 , вилучено 1700 гривень 00 копійок (а.с.22).

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, судом - не встановлено.

У судове засідання громадянка Вірменії ОСОБА_1 не з`явилася. Повідомлення про дату, час та місце розгляду адміністративної справи про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України було розміщено у передбаченому законом порядку на веб-сайті: https://court.gov.ua/sud1005 Бориспільського міськрайонного суду Київської області. Причини неявки правопорушниці суду не відомі. Разом з цим, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності у судове засідання забезпечила явку свого представника за договором, адвоката Апостолюк О.О. У зв`язку з чим, відповідно до вимог Митного кодексу України, суддя прийшов до висновку про можливість розгляду справи у відсутності особи, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил та за участю її представника за договором.

Представник за договором особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Апостолюк О.О. у судовому засіданні повідомив суду, що громадянка Вірменії ОСОБА_1 свою вину в порушені митних правил України, передбачених ст. 471 МК України визнає у повному обсязі, але це сталося через її власну необачність та необізнаність щодо митних правил України, оскільки перевезення через митний кордон такої значної суми вона здійснювала вперше. Так вилучені митним органом грошові кошти громадянки Вірменії ОСОБА_1 мають законне походження та становлять власні заощадження ОСОБА_2 SYUZANNA. За протоколом про порушення митних правил у громадянки Вірменії ОСОБА_1 вилучено 41 євро, 1114 доларів США. З 14.04.2001 року ОСОБА_2 SYUZANNA працює в ТОВ «СЮАФ учбовий центр» на посаді Директора з середньомісячним посадовим окладом в розмірі 90000,00 вірменських драм, що в еквіваленті до української гривні становить приблизно 3600 гривень, що підтверджується довідкою з місця роботи та інформацію про курси валют з сайту finance.ua. Враховуючи невисокий фінансовий дохід ОСОБА_2 SYUZANNA, який в еквіваленті дорівнює приблизно 144 доларів США, вилучені грошові кошти в сумі 41 євро та 1114 доларів США дорівнюють майже річному фінансовому доходу ОСОБА_2 SYUZANNA за її місцем роботи, в зв`язку із чим вилучена у ОСОБА_1 сума грошових коштів вважається для неї значною, втративши яку, їй доведеться знову майже рік накопичувати вказану суму коштів, обмежувати себе у поточних та необхідних витратах, переживати душевні страждання, в тому числі з приводу виникнення ризику несвоєчасного повернення боргу ОСОБА_4 . Разом з цим, представник зазначив, що вищевказані грошові кошти в сумі 1114 доларів США AFRIKYAN SYUZANNA везла в Україну з метою їх повернення її родичу ОСОБА_4 , якого вона мала намір відвідати в Україні за його запрошенням.

Вищевказані грошові кошти в сумі 1114 доларів США мали бути повернуті ОСОБА_4 в якості повного та остаточного погашення позики, яку ОСОБА_5 від ОСОБА_6 в загальній сумі 2500 доларів США за Договором позики від 24.02.2018, з метою оплати витрат на лікування. Згідно Договору позики від 24.02.2018 ОСОБА_2 SYUZANNA вже повернула ОСОБА_4 більшу частину позики в сумі 1386 доларів США, що підтверджується розписками від 24.04.2018 на 900 доларів США, та від 30.07.2018 на 486 доларів США.

Грошові кошти в сумі 41 євро AFRIKYAN SYUZANNA везла з метою здійснення особистих поточних витрат під час перебування в Україні. Вилучені грошові кошти є особистою власністю громадянки Вірменії ОСОБА_1 . Стягнення у вигляді конфіскації, з огляду на критерії Європейського суду з прав людини, порушує принцип правомірності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном за ознакою відсутності законності такого втручання. Враховуючи вищезазначене представник за договором просив суд врахувати сукупність обставин, що пом`якшують відповідальність правопорушниці та практику Європейського суду з справ людини. Крім того до матеріалів справи долучив документи які підтверджують вищезазначені пояснення та легалізацію походження валюти. Отже просить суд призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту, яку вона законним шляхом отримала та яка має легальне джерело доходу, повернути ОСОБА_1 .

Представник митниці протокол підтримав та зазначив, що громадянка Вірменії ОСОБА_1 скоїла порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв`язку з чим просив застосувати до правопорушниці адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, пояснення представника за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, приходить до висновку, що в діях громадянки Вірменії ОСОБА_1 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0350/12500/19 від 11.07.2019, громадянка Вірменії ОСОБА_1 своїми діями засвідчила факти, що мають юридичне значення, так як вона обрала зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», п. 5 фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу. Пунктом 6 даної постанови закріплено, що фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «зеленої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянка Вірменії ОСОБА_2 SYUZANNA перетнула «зелену лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістила через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Таким чином, вина правопорушниці доведена і підтверджується письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил №0350/12500/19 від 11.07.2019 (а.с.2-6); даними доповідної записки головного державного інспектора ВМО №2 митного поста «Аеропорт-Бориспіль» Київської митниці ДФС ОСОБА_7 І. (а.с.7-10); даними доповідної записки головного державного інспектора ВМО №2 митного поста «Аеропорт-Бориспіль» Київської митниці ДФС ОСОБА_8 . (а.с.11); даними протоколу опитування правопорушника від 11.07.2019 (а.с.12-15); актом проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №220 (а.с.16); копією паспорту громадянки Вірменії ОСОБА_1 (а.с.17); описом предметів із переліком затриманої валюти згідно протоколу про митне порушення (а.с.18-23), та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17.07.1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинила громадянка Вірменії ОСОБА_1 полягало у переміщенні через митний кордон України не задекларованих митному органу коштів в сумі 10040 євро та 1114 доларів США, що підлягає обов`язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в України в принципі не обмежена, обмежена лише сума, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об`єктивна сторона правопорушення яке вчинила громадянка Вірменії ОСОБА_1 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за, що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

З матеріалів справи не вбачається, що громадянка Вірменії ОСОБА_1 раніше судима, або притягувалася до кримінальної чи адміністративної відповідальності. За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми на територію України пасажиру допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином, єдине діяння, яке вчинила громадянка Вірменії ОСОБА_1 полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

Так, у п. 28 рішення «Гирлян проти Росії» від 09.10.2018 (скарга № 35943/15) суд повторює, що для того, щоб бути пропорційним, втручання повинно відповідати серйозності порушення і санкції з огляду на тяжкість злочину, за яке воно призначене для покарання - в даному випадку недотримання вимоги декларації - а не серйозність будь-якого передбачуваного порушення, яке насправді не було встановлено, наприклад, злочин відмивання грошей або ухилення від сплати податків (див. Ісмаїлов, § 38, Grifhorst, § 102, і Boljeviж, § 44).

Питання захисту власності є актуальним на усьому загальноєвропейському правовому просторі, адже виключно законами України визначається правовий режим власності пункт 7 частини першої статті 92 Конституції України.

Рішення ЄСПЛ від 11.07.2019 «Садоча проти України» (скарга №77508/11), яким було констатовано порушення Україною статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Суд установив, що конфіскація всієї незадекларованої під час проходження митного контролю суми грошей наклала на заявника індивідуальний та надмірний тягар і була непропорційною до вчиненого правопорушення.

Разом з цим Європейський суд з прав людини зазначав, що його рішення, які до речі є джерелом права в Україні, фактично слугують не лише для вирішення справ, направлених до Суду, але, взагалі, для роз`яснення, захисту та розвитку правил, встановлених Європейською конвенцією з прав людини («Конвенція»), що сприяє дотриманню державами зобов`язань, які вони взяли на себе як Договірні Сторони (Ireland v. the United Kingdom, § 154). Таким чином, місія системи, створеної Конвенцією, полягає у визначенні питань державної політики в загальних інтересах, що підвищує стандарти захисту прав людини та розширює судову практику в сфері прав людини у всьому суспільстві держав-членів Конвенції (Konstantin Markin v. Russia [ВП], § 89).

Страсбурзький суд вказав, що Стаття 1 Протоколу № 1 гарантує право власності. У справі Marckx v. Belgium, §§ 63-64, Суд вперше зазначив, що: «... Визнаючи, що кожен має право на мирне користування своєю власністю стаття 1, по суті, гарантує право власності. Це чітке враження було залишене словами «власність» і «використання власності» зі свого боку, однозначно підтверджують це: розробники постійно говорили про «право власності» або «право на власність».

Отже, з огляду на практику Європейського суду, за вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянка Вірменії ОСОБА_2 SYUZANNA підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

При цьому, суддя звертає увагу, що представник митниці, у судовому засіданні, не довів і навіть не стверджував, що одного такого адміністративного стягнення не достатньо для досягнення бажаного стримуючого і карного впливу і запобігання порушень вимог про декларування. Пояснення представника митниці щодо застосування конфіскації обґрунтовуються виключно тим, що таке додаткове адміністративне стягнення передбачене санкцією ст. 471 МК України, як обов`язкове.

Шкода, яку громадянка Вірменії ОСОБА_1 потенційно могла завдати державі була незначною: вона не ухиляється від сплати мита та інших зборів і не завдала державі іншої шкоди, якби вона ввозила гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були ввезені на територію держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення представника за договором особи, яка порушила правила митного законодавства, долучені ним до матеріалів справи документи та встановлені в цілому у судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин та досліджених документів, судом встановлено, що громадянка Вірменії ОСОБА_1 офіційно працевлаштована. З 14.04.2001 ОСОБА_2 SYUZANNA працює в ТОВ «СЮАФ учбовий центр» на посаді Директора з середньомісячним посадовим окладом в розмірі 90000,00 вірменських драм, що в еквіваленті до української гривні становить приблизно 3600 гривень. Заробітна плата за 6 місяців з 01.03.2019 по 31.08.2019 складає 540000,00 вірменських драм, що підтверджується довідкою з місця роботи Suaf Traning Centre видана директором ООО «СЮАФ учбовий центр» Африкян С ОСОБА_9 від 12.09.2019 №32 та інформацію про курси валют з сайту finance.ua, які посвідчують поточний курс валюти.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянки Вірменії ОСОБА_2 НОМЕР_2 підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення. Так в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне джерело походження такої валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Гирлян проти Росії» (№ 35943/15) від 09.10.2018. Посилаючись на статтю 1 Протоколу № 1 (захист власності) до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод С. ОСОБА_10 звернувся до Європейського суду з прав людини. У скарзі він обґрунтував, що конфіскація була надмірною та непропорційною переслідуваній законній меті, адже гроші були отримані ним на законних підставах. Суд, погодився із доводами, вказаними у скарзі, така жорстка система не в змозі забезпечити необхідний справедливий баланс між вимогами загальних інтересів і захистом права людини на власність. Міра конфіскації поклала на заявника індивідуальне і надмірне навантаження і була неспіврозмірна скоєному злочину.

Розуміння «Пропорційність» - є оціночною категорією і повинна встановлюватися щодо конкретного суб`єкта в кожній окремій справі на підставі тих обставин і фактів, що встановлені судом безпосередньо. Підґрунтям для висновку про додержання балансу інтересів, якщо втручання в право особи на мирне володіння майном має місце, повинен бути результат вивчення спірної ситуаці. З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянки Вірменії ОСОБА_1 на повагу та захист власності вільного користування та розпорядження коштами. Конфіскація грошових коштів, отриманих громадянкою Вірменії в наслідок заробітної плати є надмірною оскільки буде непропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника і буде очевидно неспіврозмірним практичній ролі «правопорушення та відповідальності».

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.1982, п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06.11.2008).

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися з дотриманням принципу «пропорційності» (principle of proportionality) - «справедливої рівноваги (балансу)» (fair balance) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» не означає обов`язкового досягнення соціальної справедливості в кожній конкретній справі, а передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, суд бере до уваги надані покази представника за договором правопорушника який зазначив, що вилучені кошти інспектором митниці, є для громадянки Вірменії ОСОБА_1 надзвичайно важливою сумою на які вона розраховувала. Отримані нею кошти є її заощадженнями отриманих в наслідок заробітної плати, оскільки ОСОБА_2 SYUZANNA кошти знімала протягом року систематично та обмінювала на долари США. Грошові кошти в сумі 1114 доларів США мали бути повернуті ОСОБА_4 в якості повного та остаточного погашення позики, яку ОСОБА_5 від ОСОБА_6 в загальній сумі 2500 доларів США за Договором позики від 24.02.2018, з метою оплати витрат на лікування. Згідно Договору позики від 24.02.2018 ОСОБА_2 SYUZANNA вже повернула ОСОБА_4 більшу частину позики в сумі 1386 доларів США, що підтверджується розписками та поясненнями ОСОБА_11 від 24.04.2018 на 900 доларів США, та від 30.07.2018 на 486 доларів США. Грошові кошти в сумі 41 євро AFRIKYAN SYUZANNA везла з метою здійснення особистих поточних витрат під час перебування в Україні. Вилучені грошові кошти є особистою власністю громадянки Вірменії ОСОБА_1 . Тимчасово вилучена працівниками митниці валюта, є для ОСОБА_2 SYUZANNA великою сумою коштів, а тому їх конфіскація суттєво вплине на її життя.

Разом з цим, суд встановив, що на даний час правопорушниця живе за рахунок коштів родичів, оскільки сума коштів, що була їй повернута працівниками митниці, є коштами, 10 000 євро які вона взяла у громадянки ОСОБА_3 , яка проживає у Вірменії та передала ці кошти для її родичів, що проживають в Україні. Застосування конфіскації буде занадто жорстоким покаранням для правопорушниці оскільки сума вилучена у неї валюти є її приватною власністю, які мають легальне походження, а саме вона їх отримала від своєї заробітної плати. Дані грошові кошти необхідні їй для забезпечення гідного існування, купівлю їжі, ліків та інше. Конфіскації цих коштів, на які розраховувала ОСОБА_1 ставить її в скрутне матеріальне становище, що в свою чергу поставить її життя під загрозу, а тому це порушує її право на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на неї «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушниці та ніяк не сприятиме вихованню громадянки Вірменії та попередженню вчиненню нею нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушницю має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). Підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянки Вірменії ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином, з правопорушниці громадянки Вірменії ОСОБА_1 на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 18 гривень 27 копійок (а.с.26).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянки Вірменії ОСОБА_1 на яку накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 гривень 20 копійок.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 року), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Визнати винною громадянку Вірменії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянки Вірменії НОМЕР_1 , виданий 21.07.2010, орган, що видав 011, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок, що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0350/12500/19, а саме: долари США за курсом НБУ на 11.07.19 за 100 доларів США 2570-0474 грн., кількістю 1114, вартістю 28630 гривень 33 копійок. Євро за курсом НБУ на 11.07.19 за 100 євро 2883-5932 грн., кількістю 41, вартістю 1182 гривень 27 копійок, - повернути громадянці Вірменії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянки Вірменії НОМЕР_1 , виданий 21.07.2010, орган, що видав 011.

Стягнути з громадянки Вірменії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянки Вірменії НОМЕР_1 , виданий 21.07.2010, орган, що видав 011, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 гривень 20 копійок.

Стягнути з громадянки Вірменії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянки Вірменії НОМЕР_1 , виданий 21.07.2010, орган, що видав 011, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: НОМЕР_4 ) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 18 гривень 27 копійок.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.