ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Шаренко С.Л.,

при секретарі - Школі В.В.,

розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Київського ВП ГУ НП в Харківській області у відношенні

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ:

16.11.2018 о 18:00 год. ОСОБА_1, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1, вчинив сварку у відношенні своєї мами ОСОБА_2 та сестри ОСОБА_3 у ході якої виражався нецензурною мовою, чим вчинив домашнє насильство.

ОСОБА_1 в судові засідання призначені 15.01.2019, 11.02.2019, 14.02.2019 не з'явився, про дату, час, місце судового розгляду повідомлений у встановленому законом порядку, шляхом направлення судових повісток та смс-повідомлень, приводом доставлений не був, а тому суд вважає за можливе розглянути даний матеріал без його участі, що відповідає положенням ст. 268 КУпАП.

У рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що винність ОСОБА_1 підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме відомостями, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР № 341255 від 21.11.2018, довідкою дільничого офіцера поліції сектору превенції патрульної поліції Київського ВП ГУ НП в Харківській області Апанасенко П.М., заявою ОСОБА_2, письмовими поясненнями ОСОБА_2, ОСОБА_3, що залучені до матеріалів адміністративного провадження.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КпАП України, тобто вчинення насильства в сім'ї, а саме умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, не проходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім'ї.

Враховуючи обставини адміністративного правопорушення, дані про особу правопорушника, який притягається до адміністративної відповідальності, ступінь його вини, суд вважає можливим накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді мінімального штрафу. Даних щодо неможливості застосування даного виду адміністративного стягнення до правопорушника ОСОБА_1 суду не надано.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» від 29.06.2004р. №1906-IV та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р. №3477-IV стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов'язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

У справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський Суд з прав людини зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд стягує з правопорушника в дохід держави судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 173, 247, 283, 284 КпАП України, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 Кодексу України та застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у сумі 170 (сто сімдесят) грн. (код бюджетної класифікації: 21081100, одержувач: УК Київськ/мХаркова/Київський/21081100, код ЄДРПОУ одержувача: 37999675, Казначейство України (ЕАП), МФО банку: 899998, номер рахунку: 0004, призначення платежу: штраф).

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, в дохід держави судовий збір в сумі 384 гр. 20 коп. (УК у Київському районі м.Харкова, Київський/22030101, код отримувача: 37999675, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), у призначенні платежу платником повинно бути вказано: слова "судовий збір", Київський районний суд м. Харкова код ЄДРПОУ суду: 02893746).

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з моменту її винесення.

Суддя - Шаренко С.Л.