Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 33/4809/259/19 Головуючий у суді І-ї інстанції Бурко Р.В.
Категорія - 172-6 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Драний В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2019 року. Суддя Кропивницького апеляційного суду Драний В.В., за участю особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , прокурора Гуземи О.А., розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому Кіровоградської області, адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 травня 2019 року.

Цією постановою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Новоукраїнки Новоукраїнського району Кіровоградської області, українка, громадянка України, яка працює інспектором сектору інформаційної підтримки Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 гривень.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави у розмірі 384 грн. 20 коп.

ВСТАНОВИВ:

Постановою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 травня 2019 року, ОСОБА_1 визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 гривень.

Відповідно до постанови суду ОСОБА_1 , займаючи посаду інспектора сектору інформаційної підтримки Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції Кіровоградської області, згідно підпункту «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII, яким визначено, що суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є поліцейські, 14.01.2019 року за договором купівлі продажу від 14.01.2019 року, придбала у власність об`єкт житлової нерухомості у вигляді квартири, загальною площею 40,77 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), дата та час державної реєстрації (14.01.2019 14:51:00), вартістю 307000 грн., розмір якої перевищує 50 мінімальних заробітних плат (96800 грн.) встановлених на 01 січня 2019 року.

В порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII, відповідно до яких у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства, несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, зокрема повідомлення про суттєві зміни подала лише 31.01.2019 року, тобто з порушенням десятиденного строку встановленого законом, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Не погоджуючись із рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29.05.2019 року, ухвалити нову постанову, якою закрити провадження у справі у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Обгрунтовує свої вимоги тим, що 14.01.2019 року вона придбала у власність квартиру. На слідуючий день після укладення договору купівлі - продажу квартири, намагалася подати електронне повідомлення про суттєві зміни майнового стану, проте спроби подати повідомлення були невдалими. 31.01.2019 року вона звернулася до колег по роботі за роз`ясненнями та за допомогою консультацій відправила електронне повідомлення про суттєві зміни майнового стану, які полягали у придбанні зазначеної квартири.

Саме 31.01.2019 року вона зрозуміла, що причиною не відправлення до Національного агентства з питань запобігання корупції електронного повідомлення стали не збої в роботі інформаційно-телекомунікаційної системи, а її прогалини в знаннях по роботі з персональним комп`ютером та інтернетом. Вона особисто написала рапорт на ім`я начальника Управління Поліції про те, що нею з необережності порушено строки направлення електронного повідомлення до Національного агентства про суттєві зміни її майнового стану.

Посилається на те, що у її діях відсутній умисел на неповідомлення чи на несвоєчасне повідомлення про суттєву зміну майнового стану. Несвоєчасне подання такого повідомлення зумовлене її недбалістю, проте вона не усвідомлювала протиправний характер своїх дій, не могла передбачити будь які шкідливі наслідки своєї бездіяльності та не бажала їх настання.

Вказує, що нею допущено формальне порушення строків подання електронного повідомлення про суттєву зміну майнового стану, оскільки порушення не було наслідком умислу на ухилення від подання повідомлення. Отже, в її діях відсутня суб`єктивна сторона правопорушення (вина у формі умислу), та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Також, звертає увагу на те, що судом порушено вимоги ч. 3 ст. 38 КУпАП, відповідно до яких, адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення. Вона особисто повідомила рапортом на ім`я начальна Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про вищевказане правопорушення 31.01.2019 року. Рапорт став підставою для складення протоколу про адміністративне правопорушення. Тобто, днем виявлення правопорушення є 31.01.2019 року, таким чином строки притягнення до адміністративної відповідальності закінчилися 30.04.2019 року.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , яка підтримала апеляційну скаргу, прокурора Гузему О.А., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та доводи викладені в апеляційній скарзі, вважаю, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вказані вимоги закону при розгляді справи суддею місцевого суду дотримані.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП встановлена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Як встановлено під час апеляційного розгляду, ОСОБА_1 , займаючи посаду інспектора сектору інформаційної підтримки Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції Кіровоградської області, згідно підпункту «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII, являється суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII, корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Згідно із ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування.

Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається).

Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Відповідно до протоколу № 19/2019 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, ОСОБА_1 14.01.2019 року за договором купівлі продажу від 14.01.2019 року, придбала у власність об`єкт житлової нерухомості у вигляді квартири, загальною площею 40,77 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), дата та час державної реєстрації (14.01.2019 14:51:00), вартістю 307000 грн., розмір якої перевищує 50 мінімальних заробітних плат (96800 грн.) встановлених на 01 січня 2019 року та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII, несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Зокрема, повідомлення про суттєві зміни ОСОБА_1 подала лише 31.01.2019 року, тобто з порушенням десятиденного строку встановленого законом, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП (а.с. 1-5).

Перевіривши матеріали адміністративної справи вважаю, що висновки судді місцевого суду, щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, за обставин викладених у постанові, відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами, а саме:

протоколом про адміністративне правопорушення №19/2019 від 09.04.2019 року, яким встановлено факт вчинення порушення ОСОБА_1 вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII, відповідно вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП (а.с. 1-5);

листом Управління інформаційно-аналітичних систем та захисту інформації та доданою до нього таблицею послідовності дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчинила ОСОБА_1 в період з 14.03.2018 року по 27.02.2019 року, згідно яких вбачається, що технічних несправностей та перебоїв у роботі ІТС Реєстр, які б завадили ОСОБА_1 поданню документів до ІТС Реєстр у з 14.01.2019 року по 25.01.2019 року не зафіксовано, помилка «Виникла помилка при завантаженні криптографічної бібліотеки. Необхідно інсталювати бібліотеку веб-підпису та оновити сторінку» виникає коли користувач ІТС Реєстр при використанні незахищеного носія особистого ключа натискає кнопку «Використовувати апаратний носій особистого ключа», алгоритм подальших дій наведений у повідомленні та з яких вбачається, що у 2019 році ОСОБА_1 було здійснено вхід до ІТС Реєстр 31.01.2019 року та 27.02.2019 року (а.с. 7-13);

письмовими поясненнями ОСОБА_1 , в яких вона зазначила, що належним чином була проінформована та ознайомлена з правилами подачі декларацій та правилами роботи в електронній системі, отримала доступ до ІТС Реєстр (а.с. 14);

рапортом від 31.01.2019 року, згідно якого 14.01.2019 року ОСОБА_1 за кошти батьків придбала у власність об`єкт житлової нерухомості у вигляді квартири, вартістю 307000 грн., при цьому у зв`язку з тим, що вона переплутала терміни подачі повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, не встигла подати повідомлення у встановлений законом десятиденний строк (а.с. 19);

договором купівлі-продажу від 14.01.2019 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 14.01.2019 року, які підтверджують факт придбання ОСОБА_1 14.01.2019 року у власність квартири (а.с. 20-22);

наказом про призначення на посаду функціональними обов`язками, послужним списком, згідно яких, 09.12.2016 року ОСОБА_1 призначено інспектором сектору інформаційної підтримки Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (а.с. 26-32).

Вказані докази, узгоджуються між собою, є належними та допустимими на підставі яких суддя місцевого суду дійшов правильного висновку про те, що ОСОБА_1 , відповідно до підпункту «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII, примітки до ст. 172-6 КУпАП, будучи суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції», станом на 25.01.2019 року не повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, а саме несвоєчасно 31.01.2019 року повідомила НАЗК про придбання нею у власність 14.01.2019 року об`єкту житлової нерухомості - квартиру на суму 307000 грн., чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП України.

Доводи ОСОБА_1 про те, що вона не мала умислу на неповідомлення чи на несвоєчасне повідомлення про суттєву зміну майнового стану, тому у її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, не грунтуються на вимогах закону виходячи з наступного.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII передбачено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони й обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону.

Суб`єктивна сторона корупційного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Відповідно до ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані, як це визначено ч. 2 ст. 172 - 6 КУпАП, незалежно від ознак суб`єктивної сторони, є адміністративним правопорушенням з формальним складом, при цьому обов`язковою складовою складу даного правопорушення є існування об`єктивної сторони, тобто протиправного діяння.

З матеріалів справи вбачається, що із встановленими Законом України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII, вимогами та обмеженнями ОСОБА_1 , належним чином була проінформована та ознайомлена з правилами подачі декларацій та правилами роботи в електронній системі, отримала доступ до ІТС Реєстр (а.с. 14).

Отже, ОСОБА_1 усвідомлювала про обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані у зв`язку із придбанням об`єкту нерухомості, у десятиденний строк з моменту придбання майна, проте не виконала такий обов`язок.

Обставин, які б об`єктивно могли завадити ОСОБА_1 . подати декларацію вчасно, апелянтом не зазначено та судом не встановлено. Зокрема, відсутні відомості про її виїзд за кордон, перебування на лікарняному, технічні збої електронної системи подачі декларації, перебування в зоні проведення Антитерористичної операції або операції Об`єднаних сил.

Разом з цим, відповідно до доданої до протоколу послідовності дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», жодних дій в період з 14.01.2019 року по 25.01.2019 року ОСОБА_1 в ІТС Реєстр вчинено не було (а.с. 9-13).

При цьому, прогалини в знаннях по роботі з персональним комп`ютером та інтернетом та виконання суб`єктом декларування в подальшому, обов`язку щодо подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не звільняє таку особу від обов`язку виконання вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII.

Твердження ОСОБА_1 про те, що на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки накладення адміністративного стягнення, не заслуговують на увагу, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Так, дата вчинення правопорушення ОСОБА_1 є 25.01.2019 року 00 год. 00 хв., а саме наступний день після спливу десяти днів з дня придбання нею об`єкту нерухомого майна.

Датою виявлення правопорушення є час встановлення ознак складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією та складання протоколу.

Протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією стосовно ОСОБА_1 складено 09.04. 2019 року (а.с. 1-5).

Рішення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП постановлено Кіровським районним судом м. Кіровограда 29.05.2019 року, тобто в межах строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ч. 3 ст. 38 КУпАП.

Будь-яких інших переконливих доводів, щодо незаконності постанови суду першої інстанції в апеляційній скарзі не наведено та не надано під час апеляційного розгляду справи.

За таких обставин вважаю, що суд першої інстанції на підставі зібраних у справі доказах у їх сукупності правильно дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 33 КУпАП при накладені адміністративного стягнення на ОСОБА_1 судом враховано особу правопорушника, характер та обставини вчиненого та накладено на неї мінімальне стягнення передбачене санкцією ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, яке за своїм видом і мірою є справедливим.

Порушень застосування норм матеріального або процесуального права під час розгляду справи в суді першої інстанції, що є безумовною підставою скасування судового рішення, не встановлено.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає, а постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 травня 2019 року, слід залишити без змін.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 травня 2019 року, якою ОСОБА_1 , визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 гривень - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду В.В. Драний