Справа № 524/3213/19
Провадження 3/524/1368/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2019 року суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Гусач О.М., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1

за ч.1 ст. 163-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відносно ОСОБА_1 працівником ДФС складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно з яким ОСОБА_1 , будучи директором ПрАТ «КЗТВ», вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП в частині порушення порядку ведення податкового обліку, а саме завищено суму бюджетного відшкодування за січень 2019 року на 15667662 грн., завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу ПК на суму 51052 грн., занижено позитивне значення різниці муж сумою ПВ та ПК на суму 3313836 грн., сим порушено п.44.1 ст. 44, п. 187.1 ст. 187, п. 192.1 ст. 192, п.201.1, 201.7 ст. 201 Податкового Кодексу України.

У судове засідання ОСОБА_1 не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Захисник ОСОБА_1 . - адвокат Касьянов С.М. у судовому засіданні просив закрити провадження у справ у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, посилаючись на відсутність порушень податкового обліку. При цьому долучив до справи письмові пояснення ОСОБА_1 і заперечення на акт перевірки, зазначивши , що рішення повідомлення за результатами акту перевірки не приймалось.

Вислухавши захисника, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-4 КУпАП, долучені захисником пояснення з додатками, приходжу до наступного висновку.

Згідно ст..9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зі ст.280 КУпАП постає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, та відповідно до вимог ст.279 КУпАП дослідити докази, якими згідно ст.251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, зокрема показаннями технічних приладів та технічних засобів.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Положення ч. 1ст. 163-1 КУпАПпередбачають відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

З матеріалами справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення складено на підставі акту №20395 від 19.04.2019 року.

В силу норм Податкового кодексу України, акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії. Він є лише документом, що фіксує певні обставини так, як їх бачить працівник податкового органу, який проводить перевірку.

Згідно з п. 86.8 ст. 86 ПК податкове повідомлення-рішення приймає керівник податкового органу (його заступник) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки, у порядку, передбаченому ст. 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень (за результатами фактичної перевірки з дня реєстрації (надходження) акта такої перевірки до органу ДФС за основним місцем обліку платника податків). За наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки рішення приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Відповідно до вимог п. 56.1 ст. 56 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

При цьому суд звертає увагу на те, що Податковим кодексом України передбачено порядок оскарження в адміністративному порядку рішень податкового органу. Зазначений порядок представляє собою можливість суб`єкту господарювання оскаржити в адміністративному порядку (до вищестоящого податкового органу) податкове повідомлення, у випадку, якщо суб`єкт господарювання не погоджується з рішенням Державної податкової адміністрації України має право оскаржити його до суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Отже, податковим законодавством України передбачено дворівневу процедуру оскарження рішень органів податкової служби та поширено презумпцію невинуватості на процедуру оскарження.

При розгляді справи встановлено, що підприємство ПрАТ «КЗТВ» звернулось із запереченнями на вказаний акт перевірки, податкові повідомлення-рішення на час складання протоколу про адміністративне правопорушення керівником податкового органу не приймались.

Таким чином, складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 є передчасним і безпідставним.

Відповідно до положень ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд вважає, що оскільки на час розгляду справи триває процедура оскарження акта перевірки, рішення-повідомлення за результатами перевірки податковим органом не приймались, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-4 КУпАП, тому провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення , -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга, подаються протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського Апеляційного суду через Автозаводський районний суд м Кременчука.

Строк пред`явлення документа до виконання 3 місяці з дня винесення постанови.

Суддя О.М. Гусач