КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/675/19
Провадження № 3/552/260/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.02.2019 року суддя Київського районного суду м. Полтави Куліш Ю.В., розглянувши матеріали, які надійшли від ВП №1 Полтавського відділу ГУНП у Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, к. 1 кв. 8, працюючого директором ТДВ «Полтаваавтотранс», ідентифікаційний номер не встановлено, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.212-13 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія АА № 824388 від 04.02.2019 року, 23.01.2019 року о 17 год. 00 хв. по вул.. Шевченка, 65-А в м. Полтава, був розміщений макет «АНДРІЙ ОСОБА_2 2019», який не відповідає ЗУ «Про вибори президента України», а саме: без відомостей про установу, яка здійснила друк, їх тираж, інформацію про осіб, відповідальних за випуск та замовника відповідних матеріалів.

В судовому засіданні ОСОБА_3 свою вину заперечував.

Посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_3 були кваліфіковані за статтею 212 - 13 ч.2 КУпАП.

В протоколі серія АА № 824388 від 04.02.2019 року - свідки правопорушення відсутні, докази не вилучалися, фотозйомка місця події не застосовувалася, розповсюджувана передвиборча агітація не оглянута.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що провадження слід закрити з наступних підстав.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

При цьому, у відповідності до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно ст.251 КУпАП на основі доказів встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків та ін.

Відповідно до вимог ст.ст.251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ст.212-13 ч.2 КУпАП, суд враховує, що диспозиція ч.2 ст.212 - 13 КУпАП є бланкетною, тобто вона відсилає до іншого законодавства, зокрема про вибори Президента України.

В протоколі про адміністине правопорушення вказано, що 23.01.2019 року о 17 год. 00 хв. по вул.. Шевченка, 65-А в м. Полтава, був розміщений макет «АНДРІЙ ОСОБА_2 2019», який не відповідає ЗУ «Про вибори президента України», а саме: без відомостей про установу, яка здійснила друк, їх тираж, інформацію про осіб, відповідальних за випуск та замовника відповідних матеріалів, без зазначення статтей вказаного закону.

Так, стаття 212-13 ч.2 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за виключно за розповсюдження (рознесення, вивішування, роздавання) під час виборчого процесу друкованих матеріалів передвиборної агітації, які не містять відомостей про установу, що здійснила друк, їх тираж, інформацію про осіб, відповідальних за випуск, або у яких така інформація означена неправильно чи неповно, а так само організація такого розповсюдження, - а не передвиборчої агітації як такої взагалі, про що вказано в протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень частини першої статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається зокрема суть адміністративного правопорушення.

Виходячи із аналізу змісту цієї норми, протокол про адміністративне правопорушення має містити виклад обєктивної сторони складу правопорушення як він передбачений статтею КУпАП , яка передбачає відповідальність за вчинене конкретне адміністративне правопорушення.

У даному випадку в протоколі мало б бути зазначено факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а в протоколі про адміністатитвне правопорушення зазначено: «23.01.2019 року о 17 год. 00 хв. по вул.. Шевченка, 65-А в м. Полтава, був розміщений макет «АНДРІЙ ОСОБА_2 2019», який не відповідає ЗУ «Про вибори президента України», а саме: без відомостей про установу, яка здійснила друк, їх тираж, інформацію про осіб, відповідальних за випуск та замовника відповідних матеріалів», тобто без зазначення особи яка вчинила вказане правопорушення.

Суддя не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, або їх виключати, адже у протилежному випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст. ст. 213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи.

Слід звернути увагу, що відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, - на провадження у справах про адміністративні правопорушення - п.39 Рішення ЄСПЛ у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 9 червня 2011 року (Заява № 16347/02).

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у скоєнні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Окрім недоліків, що містяться в протоколі серія АА № 824388 від 04.02.2019 року, - суд звертає увагу на той факт, що не було належним чином зафіксовано обставин події - не вилучено та не оглянуто речові докази (агітаційні матеріали), відсутня їх відеозйомка, з наявного в матеріалах фото не можливо встановити порушення зазначені в протоколі.

Оскільки протокол складено з порушенням вимог ст.256 КУпАП, він не може бути предметом судового розгляду, оскільки викликає обґрунтовані сумніви, а згідно зі ст.62 ч.3 Конституції України всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оскільки протокол про адміністративне правопорушення не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, поставленого особі у провину, а також є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст.251 КУпАП, проте вимогам закону протокол не відповідає - провадження відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП - за відсутністю складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212-13 КУпАП.

Керуючись ст.ст.212-13 ч.2, 247, 268, 280, 283-285 КпАП України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за статтею 212 - 13 ч.2 КУпАП , - закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ю. В. Куліш