Справа № 594/444/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2019 року

Суддя Борщівського районного суду Тернопільської області Зушман Г.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Борщівського відділення поліції Чортківського відділу поліції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, безробітного,

за ч.1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 320060 від 01 квітня 2019 року ОСОБА_1 01 квітня 2019 року близько 16.00 год., перебуваючи за місцем проживання, вчинив домашнє насильство в сімї відносно матері ОСОБА_2, а саме, виражався нецензурною лайкою, погрожував їй фізичною розправою, що принижувало людську гідність і громадську мораль.

Статтею 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно ст.251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За змістом ст.ст.279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має суддею розглядатись лише у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім'я та по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища та адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та інше.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП, вищевказаних вимог ст.256 КУпАП в повному обсязі не дотримано.

Так, зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 320060 від 01 квітня 2019 року встановлено, що ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство в сімї відносно матері ОСОБА_2, а саме, виражався нецензурною лайкою, погрожував їй фізичною розправою, що принижувало людську гідність і громадську мораль.

Частина 1 ст.173-2 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоровю потерпілого.

Отже, підставою для кваліфікації дій особи за ч.1 ст.173-2 КУпАП є вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоровю потерпілого.

Таким чином, з матеріалів справи слідує, що у протоколі про адміністративне правопорушення не відображено складу адміністративного правопорушення, а також не додано до протоколу належних і допустимих доказів на підтвердження, того що потерпілій ОСОБА_2 внаслідок вчиненого ОСОБА_1 домашнього насильства щодо потерпілої ОСОБА_2 могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоровю потерпілої ОСОБА_2, що встановлено диспозицією ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Будь-які пояснення потерпілої ОСОБА_2 в матеріалах справи також відсутні, що теж не дає змоги встановити, що могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоровю потерпілої ОСОБА_2

Окрім того, у протоколі не зазначено свідків події, в той час як до матеріалів справи додано пояснення свідка ОСОБА_3, які було відібрано у неї працівником поліції 01 квітня 2019 року, в день складення протоколу про адміністративне правопорушення.

З протоколу встановлено, що домашнє насильство, вчинене ОСОБА_1 щодо матері ОСОБА_2, а саме, те, що він виражався нецензурною лайкою, погрожував матері фізичною розправою, принижувало людську гідність і громадську мораль, що, у свою чергу, є суперечливим, оскільки відповідальність за вчинення домашнього насильства передбачена ст.173-2 КУпАП, а зазначені у протоколі наслідки протиправних дій, а саме приниження людської гідності і громадської моралі, передбачені диспозицією ч.1 ст. 178 КУпАП (розпивання пива, алкогольних, слабоалкогольних напоїв у заборонених законом місцях або поява у громадських місцях у п'яному вигляді).

У своїх рішеннях у справах «Малофєєва проти Росії» та «Карелін проти Росії» ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом.

Згідно з рекомендаціями, викладеними в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23 грудня 2005 року ", відповідно до якого правильною визнається практика тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст.256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

З огляду на наведене, вищевказані порушення вимог ст.256 КУпАП, неповнота, допущена при зібранні матеріалів адміністративного провадження, позбавляють суд можливості забезпечити належний розгляд даної справи та постановити по ній законне і обґрунтоване рішення, а тому протокол слід повернути для належного оформлення.

При цьому усунення недоліків у протоколі повинно бути проведено з безумовним виконанням вимог ст.256 КУпАП України та ознайомленням особи, що вчинила правопорушення, зі змістом протоколу.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.256 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП повернути в Борщівське відділення Чортківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області для належного оформлення.

Суддя