ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/8469/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" грудня 2019 р. м. Київ

Суддя Дарницького районного суду м. Києва О.В. Домарєв, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 130, ст. 124 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

30.11.2019 року приблизно о 19 год. 10 хв. біля буд. № 4 по вул. Мішуги в м. Києві, ОСОБА_1 , керуючи автомобілем «Chevrolet», номерний знак НОМЕР_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: нестійка хода, запах алкоголю з порожнини рота, в порушення п. 13.1 ПДР України, не врахувала дорожньої обстановки, не дотрималась безпечного бокового інтервалу та скоїла наїзд на автомобіль «Chevrolet» д.н.з. НОМЕР_2 , який був припаркований на узбіччі, внаслідок чого обидва вищевказані транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Від проходження огляду у встановленому порядку на стан сп`яніння ОСОБА_1 в порушення п. 2.5 ПДР України відмовилась в присутності двох свідків.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про причини своєї неявки не повідомила, хоча про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП - неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не перешкоджає розгляду справи за суттю у його відсутність. Враховуючи скорочений строк, протягом якого на особу може бути накладене адміністративне стягнення та наведені положення закону, суд розглянув справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів, які вважає достатніми для прийняття рішення у справі. Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

А відповідно до положень ст.252 КУпАП -орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши матеріали справи, зокрема протоколи серії ДПР18 № 345861 від 30.11.2019 р., ДПР18 № 345862 від 30.11.2019 р., схему місця ДТП, письмові пояснення водія ОСОБА_2 , письмові пояснення свідків, в присутності яких водій відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння, рапорт сержанта поліції від 30.11.2019 р., копію постанови про накладення адміністративного стягнення відносно ОСОБА_1 за вчинення правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 126 КУпАП, відеозаписи з нагрудних камер інспекторів поліції, оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог п.13.1 ПДР України - водій залежно від швидкості руху, дорожньої обстановки, особливостей вантажу, що перевозиться, і стану транспортного засобу повинен дотримувати безпечної дистанції та безпечного інтервалу.

Відповідно до вимог п. 2.5 Правил дорожнього руху України - водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» від 23 грудня 2005 року № 14 судам слід ураховувати, що стан сп`яніння встановлюють шляхом огляду правопорушника. Якщо водій ухилявся від огляду, то відповідні його дії та ознаки сп`яніння необхідно зафіксувати в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному у присутності двох свідків, що є підставою для притягнення порушника до адміністративної відповідальності.

У судовому засіданні об`єктивно встановлено, що ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, порушила п. 13.1 ПДР України та скоїла ДТП, після чого відмовилась пройти у встановленому порядку медичний огляд на стан сп`яніння всупереч вимогам п. 2.5 ПДР України.

Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє суду зробити висновок про те, що вдіях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124, ч.1 ст. 130 КУпАП.

При визначенні розміру адміністративного стягнення, суд керується вимогами ст. 36 КУпАП, відповідно до яких при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Аналіз наведених обставин та положень закону дозволяє суду зробити висновок про необхідність накладення на особу, винну у вчиненні адміністративного правопорушення, адміністративного стягнення в межах санкції ч. 1 ст. 130 КУпАП, оскільки зазначене правопорушення є більш серйозним з числа вчинених, а саме у виді штрафу у розмірі 600 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Крім того, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» - у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 384 грн. 20 коп., який також підлягає стягненню з правопорушника на користь держави.

Керуючись ст. ст. 124, 130 ч.1,251,252, 268,283-285 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винною ОСОБА_1 у скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ст.124, ч.1 ст. 130 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 600 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 10200 (десять тисяч двісті) гривень на користь держави з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 384 грн. 20 коп. на користь держави.

Роз`яснити, що у разі несплати правопорушником штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ст. 308 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя О.В. Домарєв