Провадження № 3/161/106/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2019 року м. Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Кирилюк В.Ф., за участю секретаря судового засідання Самолюк І.М., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, її захисника ОСОБА_2, прокурора Сушика Ю.В. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, проживаючої за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2, працює старшим державним інспектором Волинської митниці ДФС,

- за ч.2 ст.172-6 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

10 липня 2018 року на адресу суду надійшли два адміністративні матеріали з Управління захисту економіки у Волинській області відносно ОСОБА_1

Постановою судді від 24 липня 2018 року вказані адміністративні матеріали обєднані в одне провадження.

Постановою судді від 18 вересня 2018 року на підставі ст.277 КУпАП зупинено строк розгляду даної справи про адміністративне правопорушення.

Постановою судді від 12 листопада 2018 року поновлено строк розгляду справи.

Постановою судді від 15 листопада 2018 року на підставі ст.277 КУпАП зупинено строк розгляду даної справи про адміністративне правопорушення.

Постановою судді від 16 січня 2018 року поновлено строк розгляду справи.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення від 09 липня 2018 року №168, ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1О.) будучи старшим державним інспектором Волинської митниці ДФС, відповідно до п.п. «е» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом на яку поширюється дія зазначеного закону

Встановлено, що 15 липня 2017 року до територіального сервісного центру №07441 ОСОБА_1 подано заяву №122101003 щодо реєстрації легкового автомобіля марки «Mercedes-Benz S350», чорного кольору, і в цей же день він був зареєстрований на неї.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 15 липня 2017 року, вартість вказаного транспортного засобу складає 520 000,00 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 придбала майно на суму 520 000,00 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (80 000,00 грн.) та була зобовязана в порядку і строк передбачені законодавством повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції (далі НАЗК).

Такі дії кваліфіковані за ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Вона ж, згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 09 липня 2018 року №167, працюючи на цій самій посаді, 08 квітня 2017 року до територіального сервісного центру №07441 подала заяву №116102550 щодо реєстрації легкового автомобіля марки «Volkswagen Passat CC», жовтого кольору, і в цей же день він був зареєстрований на неї.

Відповідно до митної декларації від 07 квітня 2017 року вартість вказаного транспортного засобу складає 181 091,13 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 придбала майно на суму 181 091,13 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (80 000,00 грн.) та була зобовязана в порядку і строк передбачені законодавством повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції (далі НАЗК).

Такі дії також кваліфіковані за ч.2 ст.172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та ї захисник не визнали факт вчинення правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП з наступних підстав.

По-перше, зазначають, що діяння ОСОБА_1 не характеризується умисною формою вини, а є необережністю, тобто в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, яке передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

По-друге, зазначають, що ОСОБА_1 відобразила отримане майно у щорічній декларації за 2017 рік, тобто її дії не спричинили негативних наслідків і вона не приховувала ці автомобілі.

По-третє вказують, що працівники УЗЕ у Волинській області не уповноважені складати протоколи про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, оскільки таке можливе лише після проведення відповідної перевірки та рішення НАЗК.

По-четверте зазначають, що суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області неуповноважений розглядати вказану справу, оскільки ОСОБА_1 проживає та зареєстрована у м. Нововолинську, а Волинська митниця ДФС, в якій працює ОСОБА_1 зареєстрована у Любомльському районі Волинської області. З цих підстав вважає, що належним судом у даному випадку буде або Нововолинський міський суд Волинської області, або Любомльський районний суд Волинської області.

По-пяте, вказує, що станом на день розгляду справи закінчилися строки для притягнення до адміністративної відповідальності, які передбачені у ст.38 КУпАП, оскільки ці строки слід відраховувати від дня оприлюднення в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування щорічної декларації ОСОБА_1 за 2017 рік, оскільки саме з цієї декларації державним органам повинно було стати відомо про факт набуття останньою спірних автомобілів у власність.

Прокурор у судовому засіданні протоколи підтримав та вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, яке передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та її захисника, прокурора, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, яке передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП і її слід притягнути до адміністративної відповідальності, з наступних підстав.

Частиною другою статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон) передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік», станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум в Україні для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 600,00 грн.

З матеріалів справи слідує і це не заперечується ОСОБА_1, що остання станом на 08 квітня 2017 року та 15 липня 2017 року працювала на посаді старшого державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Луцьк» Волинської митниці ДФС, тобто є субєктом декларування в розумінні Закону.

Також матеріалами справи підтверджено, що 08 квітня 2017 року ОСОБА_1 зареєструвала за собою, тобто набула у власність, автомобіль «Volkswagen Passat CC», жовтого кольору, вартість якого згідно митної декларації становить 181 091,13 грн.

Крім того, згідно наданих матеріалів справи слідує, що 15 липня 2017 року ОСОБА_1 зареєструвала за собою, тобто набула у власність, автомобіль «Mersedes-Benz S350», чорного кольору, вартість якого згідно договору купівлі-продажу становить 520 000,00 грн.

Доказів того, що вартість вказаних автомобілів є меншою ніж 80 000,00 грн. (50 прожиткових мінімумів станом на 01 січня 2017 року) ОСОБА_1 або її захисник не надали.

Отже, ОСОБА_1, як субєкт декларування згідно Закону, повинна була протягом 10 днів повідомити про зміни в своєму майновому стані НАЗК шляхом надсилання відповідного повідомлення через електронний кабінет субєкта декларування на офіційному веб-сайті НАЗК.

Однак, згідно відкритих відомостей з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, вказане повідомлення ОСОБА_1 не подавалося взагалі.

Частиною другою статті 172-6 КУпАП визначено, що неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані - тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Беручи до уваги вищевикладене, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинене адміністративне правопорушення, яке передбачено ч.2 ст.172-6 КУпАП, а саме неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

При цьому, суд не бере до уваги доводи ОСОБА_1 та її захисника про те, що вона відобразила придбані автомобілі у щорічній декларації за 2017 рік, оскільки вказане жодним чином не обґрунтовує та не спростовує факт неподання нею у встановлений законодавством строк повідомлення про зміну у майновому стані.

Доводи захисника ОСОБА_1 про те, що у діях останньої відсутній умисел на вчинення адміністративного правопорушення суд до уваги не бере, оскільки остання була ознайомлена з вимогами антикорупційного законодавства, тобто усвідомлювала протиправний характер своєї бездіяльності, мала передбачати її шкідливі наслідки у вигляді підриву авторитету державних органів в очах суспільства, і свідомо допускала настання цих наслідків.

Суд зазначає, що відповідно до частини другої статті 68 Конституції України, незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності. Отже незнання, або неповне розуміння ОСОБА_1 вимог антикорупційного законодавства, не звільняє її від відповідальності, яка встановлена законом, і не свідчить про те, що вона вчинила адміністративне правопорушення з необережності.

Доводи захисника ОСОБА_1 про те, що протокол складаний не уповноваженою особою є надуманими, оскільки відповідно до п.1 ч.1 ст.255 КУпАП, уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції) мають право складати протоколи про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Посилання захисника на приписи частини третьої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» якою визначено, що у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, а тому, на його думку, НАЗК має уповноважити конкретну посадову особу органів внутрішніх справ (Національної поліції) на складання протоколу, є помилковим, оскільки вказана норма законодавства стосується лише уповноважених осіб власне НАЗК, а не всіх органів, які мають право виявляти та складати протоколи стосовно адміністративних правопорушень, які повязані з корупцією.

Доводи захисника про те, що працівники УЗЕ у Волинській області мали право складати протокол про адміністративне правопорушення лише після здійснення перевірки НАЗК не ґрунтуються на вимогах КУпАП та Закону, оскільки цими законодавчими актами не заборонено працівникам правоохоронних органів, у разі виявлення ознак корупційних правопорушень, або правопорушень, повязаних з корупцією, складати відповідні адміністративні матеріали.

Більше того, частиною першою статті 1 Закону визначено, що органи Національної поліції, нарівні із НАЗК, віднесені до спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції. Тобто, органи Національної поліції мають рівні права та обовязки у сфері запобігання корупції, як і НАЗК, і незалежні у виявленні та притягненні винних осіб до відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, повязаних з корупцією.

Щодо доводів захисника про те, що Луцький міськрайонний суд Волинської області неуповноважений на розгляд цієї справи, суд зазначає, що місцем вчинення даного адміністративного правопорушення є Волинська область, Луцький район, с. Струмівка, вул. Рівненська, 4, де розміщений митний пост «Луцьк» у якому працювала та працює на даний момент ОСОБА_1 Отже, робоче місце останньої знаходиться в межах територіальної юрисдикції Луцького міськрайонного суду Волинської області, і вчинене нею адміністративне правопорушення безпосередньо повязане з перебуванням на посаді у державному органі.

Доводи захисника про те, що юридичною адресою Волинської митниці ДФС є Любомльський район Волинської області не спростовує того факту, що структурний підрозділ цієї митниці митний пост «Луцьк» функціонує та фізично знаходиться у Луцькому районі Волинської області, де і знаходиться місце вчинення правопорушення.

Також суд не приймає до уваги доводи захисника про те, що станом на день розгляду справи закінчилися строки для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, які передбачені у ст.38 КУпАП, оскільки як слідує з матеріалів справи про факт можливого вчинення правопорушення УЗЕ у Волинській області, посадова особа якого і складала протокол про адміністративне правопорушення, стало відомо 02 липня 2018 року, коли до ТСЦ 0741 РСЦ МВС України у Волинській області був направлений запит про надання інформації про підставу реєстрації за ОСОБА_1 спірних автомобілів (а.с.11-13).

Посилання захисника на те, що цей строк слід відраховувати від 27 березня 2018 року, коли ОСОБА_1 була подана щорічна декларація за 2017 рік є помилковим, оскільки оприлюднення цієї декларації не означає, що уповноваженим правоохоронним органам, які здійснюють контроль у сфері запобігання корупції стало автоматично відомо про адміністративне правопорушення з боку ОСОБА_1

Суд з цього приводу вважає за необхідне зазначити, що законодавець, з метою дотримання принципу правової визначеності, передбачив у ч.3 ст.38 КУпАП, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Тобто, законодавством чітко врегульовано питання щодо дотримання гарантій осіб у сфері запобігання корупції та унеможливлення їх притягнення до адміністративної відповідальності за спливом двох років з дня вчинення правопорушення, а тому доводи захисника ОСОБА_1 що чинне законодавство дозволяє правоохоронним органам свавільно ініціювати притягнення особи до адміністративної відповідальності через тривалий час після скоєння правопорушення, є надуманими та необґрунтованими.

Повертаючись до питання обчислення строків притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суд зазначає, що його слід обраховувати з 02 липня 2018 року, як вже було зазначено вище.

Постановою судді від 18 вересня 2018 року на підставі ч.4 ст.277 КУпАП строк розгляду адміністративної справи був зупинений (станом на цей день сплило 2 місяці та 16 днів з дня виявлення правопорушення).

Постановою судді від 12 листопада 2018 року строк розгляду справи був поновлений.

Постановою судді від 15 листопада 2018 року строк розгляду справи був зупинений (станом на цей день сплило 2 місяці та 19 днів з дня виявлення правопорушення).

Постановою судді від 16 січня 2019 року строк розгляду справи був поновлений.

Отже, станом на день розгляду справи, з урахування застосування суддею приписів ч.4 ст.277 КУпАП стосовно зупинення строку розгляду справи, від дня виявлення правопорушення минуло 2 місяці та 19 днів, а отже ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності у встановлений ч.3 ст.38 КУпАП трьохмісячний строк з дня виявлення правопорушення.

При накладенні стягнення, суддею враховується особа правопорушника, її майновий стан, характер вчиненого правопорушення, яке відноситься до адміністративних правопорушень, повязаних з корупцією.

Обставин що обтяжують чи помякшують правопорушення суддя не вбачає.

Враховуючи всі обставини справи про адміністративне правопорушення, особу правопорушника, суддя дійшов висновку, що на підставі ст.36 КУпАП на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

На підставі ст. 40-1 КУпАП, п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника слід також стягнути судовий збір у сумі 384,20 грн.

Керуючись ст.36, ч.2 ст.172-6, п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, притягнути її до адміністративної відповідальності, яка передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700,00 грн. (одна тисяча сімсот гривень).

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через пятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через пятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. На підставі ч.2 ст.308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у вищенаведений строк, у порядку примусового виконання постанови стягується подвійний розмір штрафу, що складає 3 400,00 грн. (три тисячі чотириста гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 384,20 грн. (триста вісімдесят чотири гривні двадцять копійок).

Копію постанови судді направити правопорушнику, УЗЕ у Волинській області для відома.

Копію постанови суду про накладення адміністративного стягнення за адміністративне корупційне правопорушення у триденний строк з дня набрання нею законної сили направити Волинській митниці ДФС.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, шляхом подання апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області ОСОБА_3