19.02.2019 227/401/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2019 року м. Добропілля

Суддя Добропільського міськрайонного суду Донецької області Левченко А.М., за участі секретаря судового засідання Черкасової О.В., прокурора Шендрика С.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, паспорт серії ВВ №496220, який обіймає посаду депутата Добропільської міської ради, зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, у скоєні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу №37 від 31.01.2019 року про вчинення адміністративного правпорушення, повязаного з корупцією, складеного оперуповноваженим міжрайонного відділу №3 (м. Мирноград) управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України лейтенантом поліції ОСОБА_2, ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 за наступних осбтавин.

Згідно рішення Добропільської міської виборчої комісії Донецької області від 18.11.2015 року №7/1-1 «Про результати виборів Добропільського міського голови та депутаів міської ради VII скликання» було обрано депутатом Добропільської міської ради, і відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», він є субєктом, на якого поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції».

Відповідно до листа Територіального сервісного центру 5641 РСЦ МВС в Рівненській області від 24.11.2017 року №31/17/5641-6891, заяви від 05.08.2017 року №123424270, датою набуття ОСОБА_1 права власності на транспотний засіб RENAULT SCENIK, 2012 року випуску (номер кузову VF1JZ75) є 05.08.2017 року, точний час встановити не надається можливим, 08.08.2017 року вказаний транспортний засіб був зареєстрований у Територіальному сервісному центрі 5641 РЦС МВС в Рівненській області.

Статтею 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2017 року» встанволено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць, зокрема, працездатних осіб: з 1 січня 2017 року 1600 гривень. Тобто, дохід ОСОБА_1 у вигляді придбання транспортного засобу 123518,12 грн становить 77 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб.

За таких умов у ОСОБА_1 виник обовязок, відповідно до ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити пр оце НАЗК.

Тобто, упродовж пріоду часу з 00:00 год. 06.08.2017 року о 23:59 год. 15.08.2017 року у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК пр осуттєві зміни у майновому стані.

Опрацювання відомостей з Реєстру, встановлено, що ОСОБА_1 не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані щодо майна у вигляді транспортного засобу, вартість якого складає 123518,12 грн, чим порушив вимоги ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції».

Таким чином, ОСОБА_1, будучи депутатом Добропільської міської ради Донецької області та субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», в порушення встанволеного законом десятиденного строку, передбаченого ч. 2 ст. 52 Закону, не повідомив НАЗК про суттєві зміни у мановому стані, а саме: придбання транспортного засобу вартістю 123518,12 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів встанволених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року.

Зазначені дії ОСОБА_1 особою, яка склала протокол, кваліфіковано за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні проти факту скоєння ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, заперечував.

Заслухавши прокурора та особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Згідно ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч. 2ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов'язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950 року, кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась працівником Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, який відбирав пояснення, а також склав протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1, а також Костянтинівською місцевою прокурурою, якою також робились запити, збирались докази.

При цьому, в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки управлінням та інше.

За ст. 172-4 - 172-9 КУпАП, проведеним аналізом законів України «Про запобігання корупції», «Про Національну поліцію», «Про прокуратуру», «Про Службу безпеки України», «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», не виявлено у органів Національної поліції, органів прокуратури та органів СБУ повноважень та механізмів для проведення контролю щодо своєчасності подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування.

Слід зазначити, що згідно Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 № 81, покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

З рішення НАЗК №1375 від 08.12.2017 року вбачається, що Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику (ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про запобігання корупції»).

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 11 ЗУ «Про запобігання корупції», до повноважень Національного агентства з питань запобігання корупції належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст. 48 ЗУ «Про запобігання корупції» встановлено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб'єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Зважаючи на зазначені положення законодавства, перевірка електронних декларацій є виключною компетенцією Національного агентства з питань запобігання корупції, яке виступає єдиним суб'єктом, що здійснює таку перевірку, не наділяючи таким правом інші державні органи. З цією метою Національне агентство наділено відповідними повноваженнями, а саме: правом визначати порядок такої перевірки, отримувати необхідну інформацію, проводити моніторинг способу життя декларантів тощо.

Механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та ЗУ «Про запобігання корупції», визначається Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим рішення Національного агентства від 10 лютого 2017 року № 56 (далі - Порядок).

Згідно п. 1 розділу II Порядку , відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Згідно п. 2 - п. 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Управління захисту економіки Департаменту захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці Управління захисту економіки, відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноважений суб'єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Статтею 255 КУпАП передбачено право уповноважених на те посадових осіб органів внутрішніх справ (Національної поліції) складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.ст. 172-4-172-9. Статтею 251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, ЗУ «Про запобігання корупції», який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією, тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (ст. 11 Закону).

Статтею 49 цього Закону встановлено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб'єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб'єкта про факт неподання декларації, і суб'єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об'єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб'єктом декларування.

Тобто, всі обов'язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Такий висновок узгоджується з висновком Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 11.04.2018 року за касаційною скаргою на рішення Одеського апеляційного адміністративного суду від 29.11.2017 року у справі за позовом громадянина до Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити дії (справа № 814/886/17), де Суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону №1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

Натомість в Україні діє ціла низка нормативно-правових актів у сфері запобігання та протидії корупції, а також контролю за надходженням коштів до державного бюджету та їх використання, які визначають як перелік суб'єктів контролю, так і їх повноваження щодо здійснення відповідних функцій. Зокрема, вжиття заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, контроль і перевірка декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, згідно зі статтею 11 Закону України «Про запобігання корупції» покладено на Національне агентство з питань запобігання корупції».

З огляду на викладене, на підставі аналізу вище зазначених нормативних актів, прихожу до висновку, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

Викладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, в зв'язку з чим провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 283- 285 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова суду може бути оскаржена до Донецкього апеляційного суду через Добропільський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя А.М. Левченко