Справа № 713/558/19
Провадження №3/713/212/19
ПОСТАНОВА

іменем України

03.04.2019 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суд Чернівецької області ОСОБА_1, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Управління захисту економіки в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, начальника Путильского Державної податкової інспекції , -

у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.172-6 ч.2 КУпАП-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до даних, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення №135 ОСОБА_2, будучи відповідно до п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст.3 Закону, примітки до статті 172-6 КУпАП суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, як вбачається з Єдиного Державного реєстру Декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, несвоєчасно 14.02.2019 повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме отримання ним доходу (09.01.2019), у вигляді спадщини вартістю 182864 грн. (сто вісімдесят дві тисячі вісімсот шістдесят чотири гривні), чим вчинив адміністративне правопорушення пов'язане з корупцією і відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала них наслідків (ч.1 ст.10 КУпАП). Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ч. 1 ст. 11 КУпАП).

Відповідно до законодавчого визначення корупції, обов'язковою її ознакою є наявність мети - одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/ пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб. Відповідно до загальних характеристик корупційного діяння, що наведені в ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», його невід'ємними ознаками є з одного боку: завжди навмисні дії, пов'язані із використанням службових повноважень та відповідних можливостей як форма діяння; неправомірна вигода, як предмет або ж як мета, -аз іншого: обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди як форма діяння; використання службових повноважень та відповідних можливостей як мета.

Інформаційним листом ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ №223- 943/0/4-17 від 22.05.2017р. встановлено, що «суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності».

Відповідно до ч.3 ст.52 Закону № 1700-VII Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку- нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Відповідно до ч.1 ст. 1 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» систему центральних органів виконавчої влади складають міністерства України (далі - міністерства) та інші центральні органи виконавчої влади. Міністерства забезпечують формування та реалізують державну політику в одній чи декількох сферах, інші центральні органи виконавчої влади виконують окремі функції з реалізації державної політики ( ч.2 ст. 1 Закону). Відповідно до ст. згаданого Закону основними завданнями міністерства як органу, що забезпечує формування та реалізує державну політику в одній чи декількох сферах, є: забезпечення нормативно-правового регулювання, інформування та надання роз'яснень щодо здійснення державної політики тощо.

Статтею 4 Закону України «Про запобігання корупції» визначений статус Національного агентства з питань запобігання корупції, як центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику. Отже, відповідно до вимог наведених вище нормативних актів, саме НАЗК, як центральний орган виконавчої влади, що реалізує антикорупційну політику, повинне забезпечувати належне нормативно-правове регулювання та інформування з питань, що віднесено до його компетенції.

Склад правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом суб»єктивної сторони є умисна дія - умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення повинен довести в діях особи умисел на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Суб'єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Крім того, згідно з п.2 роз'яснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративне відповідальності.

Також, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1- 27/2010).

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, окрім іншого повинен вирішити чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП, суд повинен належним чином з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

У відповідності до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт. який передбачає відповідальність задане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

В порушення вимог ст.256 КУпАП, в матеріалах справи не розкрито субєктивну сторону адміністративного правопорушення, що позбавляє суд винести обґрунтоване та справедливе рішення .

.Крім того, матеріали справи не містять відомості від НАЗК України, які б офіційно підтверджували подання або не подання заяви про зміну майнового стану а також докази про зясування вказаних обставин.

Так, відповідно ч.2 ст. 251 КУпАП визначено, що обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладення такого обов'язку на суд не передбачено.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 р. (з наступними змінами та доповненнями), визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному органу для належного оформлення.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ№11 від 17.10.2014 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» звертається увага на те, що норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те особою або без додержання вимог ст.256 цього Кодексу вмотивованою постановою цього суду для належного оформлення.

З урахуванням викладеного, суд позбавлений можливості на виконання ст. 245 КУпАП своєчасно, всебічно, повно і обєктивно зясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності з законом.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне, протокол про адміністративне правопорушення, складеного відносно повернути для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст.256, ст.278 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст.172-6 КУпАП повернути до Управління захисту економіки в Чернівецькій області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: А. Ю. Кириляк