Справа № 191/989/19
Провадження № 3/191/279/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2019 року м. Синельникове

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Гречко Ю.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Синельниківського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Міністерства юстиції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає та зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ч.1 ст.183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

До Синельниківського міськрайонного суду з Синельниківського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Міністерства юстиції України надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1

У протоколі № 65 від 04.03.2019 року зазначено, що ОСОБА_1, станом на 04.03.2019 року не сплачує аліменти на утримання дитини: ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_3, згідно розрахунку заборгованості від 06.12.2018, що призвело до виникнення заборгованості у розмірі 73645,45 грн., сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня предявлення виконавчого документа до примусового виконання, за що передбачено адміністративну відповідальність згідно з ч.1 ст. 183-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не зявився.

Суд, дослідивши матеріали справи встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст.183-1 КУпАП несплата аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання тягне за собою виконання суспільно корисних робіт від ста двадцяти до двохсот сорока годин.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно ст..254 КУпАП Про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 ст.183-1 КУпАП передбачено відповідальність за несплату аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сімї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня предявлення виконавчого документа до примусового виконання.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, суть адміністративного правопорушення, викладена в загальних рисах без конкретизації об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183-1 КУпАП, зокрема, не вказано періоду часу виникнення аліментної заборгованості, а також інших суттєвих відомостей.

Окрім цього, адміністративна відповідальність за вчинення правопорушення, передбаченого ст.183-1 КУпАП запроваджена Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту прав дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку примусового стягнення заборгованості зі сплати аліментів» шляхом доповнення статтею 183-1 глави 14 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Стаття 183-1 КУпАП вступила в дію 06.02.2018 року. Відповідно до статті 58 Конституції України закони та інші нормативно правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

Оскільки стаття 183-1 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за несплату аліментів, то дана норма не має зворотної дії в часі. Тому, період часу несплати аліментів особою до вступу в дію статті 183-1 КУпАП не має братися до уваги при обрахунку сукупного розміру аліментної заборгованості, як умови притягнення до адміністративної відповідальності за вказаною нормою закону.

Крім того, суд звертає увагу на наступне:

З протоколу вбачається, що останній складено у відсутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, також матеріали справи не містять відомостей про отримання особою виклику до державного виконавця для складення протоколу про адміністративне правопорушення, та для надання певної інформації з приводу невиконання вимог виконавчого документа.

Відсутність даних про вручення протоколу особі, яку притягають до адміністративної відповідальності, свідчить про грубе порушення права особи на захист, що є одним із основоположних процесуальних прав.

Тому направлений в суд матеріал з протоколом про адміністративне правопорушення у будь-якому випадку має містити належні докази фактичного отримання особою протоколу, або відмови останнього від такого отримання, належними, достатніми і допустимим доказами чого можуть слугувати підпис особи боржника у протоколі, копія виклику державного виконавця для складення протоколу та повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення, відповідний реєстр рекомендованих відправлень з повідомленням, чеки про оплату такого поштового відправлення, відповідний акт державного виконавця у присутності понятих про фіксацію відмови від отримання протоколу. Одночасно належить визнати, що формальних супровідних листів без підтвердження вручення відповідних вимог та викликів державного виконавця вочевидь недостатньо для виконання вимог ст. 256 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що протокол складено у присутності понятих ОСОБА_3 та ОСОБА_4, адреса яких зазначена: вул. Каштанова, 52, тобто юридична адреса Синельниківського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області. Тоді, як поняті це особи, які сприяють здійсненню провадження в справі про адміністративне правопорушення, не зацікавлені в результаті справи, їх завдання полягає в засвідченні своїми підписами факту правильного відображення в протоколі характеру проведених дій, їхньої послідовності й результатів. Об'єктивність відображення того, що відбувається, забезпечується участю принаймні двох понятих. Отже, поняті, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення не можуть бути співробітниками Державної виконавчої служби посадовою особою якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак, визначити період заборгованості, встановити наявність ознак вказаного адміністративного правопорушення, а, отже, встановити в діях ОСОБА_1 наявність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183-1 КУпАП, на підставі наявних матеріалів про адміністративне правопорушення, не виявляється можливим.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст., ст. 283, 284 КУпАП ,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 183-1 КУпАП закрити, у звязку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Суддя: ОСОБА_5