Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/856/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2019 року м. Олевськ

Суддя Олевського районного суду Житомирської області Ковальчук М.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Олевського відділу поліції Коростенського ВП Головного управління Національної поліції в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серія НОМЕР_1 виданий Олевським ВУМВС України від 06.06.2012 року, протягом року до адміністративної відповідальності притягувався за ст.. 173 КУпАП 03.06.2018 року та за ст.. 185 КУпАП 03.06.2018 року, -

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов від Олевського відділу поліції протокол серії ГР №254297 з якого вбачається, що 11.05.2019 року близько 13 години 30 хв. в місті Олевськ по вул.. Свято - Воздвиженській 2 , а саме в кабінеті №13 громадянин ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою, проявляв агресію чим порушив публічний порядок. Своїми діями скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що 11.05.2019 року, він прийшов в кабінет №13 до слідчої Слідчого відділення Олевського відділу поліції ОСОБА_2. для проведення допиту у кримінальному провадженні №0000077 від 10.03.2019 року, під час якого у його із ОСОБА_2 виник конфлікт який став причиною складення відносно нього даний протокол.

Слідчий СВ Олевського ВП Коростенського ВПГУНП в Житомирській області ОСОБА_2. в судовому засіданні пояснила, що в її робочому кабінеті під час проведення слідчих дій ОСОБА_1 почав поводити себе агресивно на зауваження не реагував тому було складено протокол.

Суд проаналізував матеріали справи, вислухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення та слідчої , дослідивши додані до протоколу письмові докази, дійшов висновку, що провадження в справі підлягає закриттю з наступних підстав.

За диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивна сторона цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадському місці, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Громадське місце це місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони, тобто сама по собі вулиця, двір не є громадським місцем. Крім того, за змістом диспозиції ст.173 КУпАП обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести підїзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоровя, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури.

Таким чином, громадський порядок може бути порушений і за відсутності сторонніх осіб чи у присутності лише потерпілого (вночі, у безлюдному місці). Однак, вчинення хуліганських дій у присутності інших людей, в обстановці проведення публічного заходу, є однією із ознак, яка вказує на грубість порушення громадського порядку.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Обов`язковою ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є вина особи, що притягується до адміністративної відповідальності, у формі прямого або непрямого умислу. При цьому особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено саме громадський порядок і прагне саме цього. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.

Слід зазначити, що з пояснень в судовому засіданні та з протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 11.05.2019 року о 13 год. 30 хв. перебував в службовому кабінеті №13 слідчого СВ Олевського відділу поліції КВП ГУНП в Житомирській області слідчого ОСОБА_2. з метою дачі пояснень по розслідуванню кримінального провадження, під час якого у ОСОБА_1 виник конфлікт із слідчим при виконанні їм службових обов`язків.

Посилання сторони на ті обставини, що службовий кабінет працівника правоохоронних органів може розцінюватися як громадське місце, суд вважає дане твердження хибним, виходячи з наступого.

Слідчий відділ відноситься до правоохоронних органів, які виконують діяльність яка полягає у впливі на поведінку людини або групи людей з боку вповноваженої державою посадової особи шляхом охорони права, відновлення порушеного права, припинення або розгляду порушення права, його виявлення або розслідування з обов`язковим додержанням установлених у законі процедур для цієї діяльності.

Тому враховуючи специфіку діяльності правоохоронних органів, соціальні відхилення та конфлікти з боку громадян є не рідкістю. І способи реагування посадовими особами під час виконання своїх посадових обов`язків визначені нормами КУпАП, зокрема як злісна не покора працівникам правоохоронних органів.

Тому беручи до уваги обставини справи вважаю, що конфлікт який виник між слідчим ОСОБА_2 та ОСОБА_1 при проведенні допиту в робочому кабінеті правоохоронного органу не може свідчити про порушення громадського порядку та спокою громадян оскільки в даному випадку слідчий виступає посадовою особою при виконанні службових обов`язків а не як мирний громадянин який знаходиться в громадському місці та спокій якого було порушено.

Також слід зазначити, що матеріали адміністративної справи не містять відомостей чи під час конфлікту перебували інші громадяни чий спокій міг би бути порушений.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Більш того, згідно ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Тому враховуючи вищенаведене можна прийти до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ст.. 173 КУпАП, а тому провадження у справі відносно нього підлягає закриттю за відсутністю складу і події правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.9, п.1 ч.1 ст.247, ст.283 Кодексу України про адміністративне правопорушення, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу і події адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Олевський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя: М. В. Ковальчук