КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду - Сілкова І.М., за участі ОСОБА_1 , розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Київського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП,-

ВСТАНОВИЛА:

Постановою судді Київського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 2 550 (дві тисячі п`ятьсот п`ятьдесят) грн.

Згідно цієї постанови, 05 серпня 2019 року, під час розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_2 до ГУ ДФС у Київській області про скасування податкових повідомлень-рішень, адвокат ОСОБА_1, яка представляла інтереси позивача, систематично допускала некоректну поведінку: вигукувала з місця без дозволу головуючого; не підкорялася розпорядженням суду, зокрема в частині припинення тиску на свідка з метою одержання потрібної для неї відповіді; зухвало вступала в суперечки із судом, реагуючи таким чином на ґрунтовні зауваження судді; спровокувала своєю неправомірною поведінкою у засіданні обурення представника відповідача, що утворило конфліктну ситуацію. Незважаючи на неодноразові заклики суду припинити порушення встановлених в суді правил, які визначені КАСУ, поводила себе у судовому засіданні на власний розсуд, не дотримуючись порядку вчинення процесуальних дій, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на незаконність та необгрунованість постанови судді Київського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року, просить його скасувати, а провадження в справі стосовно неї закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що в інкримінованому їй адміністративному правопорушенні винною себе не вважає, оскільки в її випадку накладення штрафу сталося через те, що суддя викривлено та суб`єктивно тлумачить критерії порушення порядку в судовому засіданні і встановлених в суді правил.

Також апелянт зазначає, що єдиним доказом, який повною мірою об`єктивно відображає події, що відбувалися 05 серпня 2019 року в судовому засіданні у справі № 320/767/19, має бути фонограма, технічний запис судового засідання. На клопотання про надання їй копій технічних записів судових засідань, їй було надано два диски. Із чотирьох судових засідань відсутній звук на фонограмі саме судового засідання від 05 серпня 2019 року, коли вона нібито проявила неповагу до суду та була притягнута до адміністративної відповідальності.

При цьому, апелянт звертає увагу, що відповідно до п. 20 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 26 листопада 2010 року № 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02 березня 2018 року № 17) у разі виявлення порушень прослуховування аудіофонограми секретар повинен негайно повідомити про недоліки некоректного запису головуючого (слідчого суддю), про що складається акт та долучається до матеріалів справи. Однак, всупереч процитованому правилу, такий акт не складався.

Крім того, апелянт зауважила, що в постанові про адміністративне правопорушення від 05 серпня 2019 року йдеться також про непідкорення розпорядженням головуючого судді, проте журнал судового засідання від 05 серпня 2019 року не містить розпоряджень головуючого судді.

Вважає, що складений стосовно неї протокол про адміністративне правопорушення від 05.08.2019 року є неналежним доказом, оскільки він був складений неналежною особою на підставі відібраних з порушенням вимог ст. 249 КУпАП письмових пояснень свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які з огляду на відносини підпорядкування та залежності свідків викликають сумнів в їх упередженості та суперечать поясненням інших свідків - ОСОБА_2 і ОСОБА_5 .

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , пояснення свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , перевіривши матеріали справи та апеляційні доводи, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Так, диспозиція ч. 1 ст. 185-3 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповагу до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Тобто, з диспозиції зазначеної статті випливає, що вона передбачає відповідальність за вчинення ряду окремих незаконних діянь, а також носить і бланкетний характер щодо явної зневаги до встановлених в суді правил.

Згідно оскаржуваної постанови, суддя встановила, що 05 серпня 2019 року, під час розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_2 до ГУ ДФС у Київській області про скасування податкових повідомлень-рішень, адвокат ОСОБА_1, якапредставляла інтереси позивача,систематично допускала порушення порядку у судовому засіданні та прояв неповаги до суду, не підкорювалась розпорядженням головуючого, допускала вигуки з місця без дозволу суду, перебивала свідків та вступала в суперечки з судом, що свідчить про зневагу до суду та встановлених у суді правил, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Визнаючи ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 185-3 КУпАП суд вказав, що вина останньої підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № АМ-1/18/320/767/19 від 05 серпня 2019 року, поясненнями представника відповідача ОСОБА_3 та свідка ОСОБА_6 .

За клопотанням апелянта, в судовому засідання апеляційного суду були допитані свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

Свідок ОСОБА_3 під час апеляційного розгляду справи підтвердив, що адвокат ОСОБА_1 у судовому засіданні, яке відбулося 05 серпня 2019 року в Київському окружному адміністративному суді на позовом ОСОБА_2 виявляла неповагу до суду та учасників судового процесу, під час судового розгляду справи постійно перебивала свідка по справі та суддю, на зауваження судді не реагувала та вступала у суперечку із суддею.

Свідок ОСОБА_5 пояснила, що з боку адвоката ОСОБА_1 не було неповажного ставлення до учасників процесу, конфліктної ситуації не було. Також підтвердила, що коли ОСОБА_1 звернулася до представника відповідача ОСОБА_3 з приводу дати письмові пояснення щодо обставин, які відбувалися в судовому засіданні, представник відмовився, вказавши, що з цією суддею йому прийдеться зустрічатись в інших судових засіданнях неодноразово.

Свідок ОСОБА_2 пояснив, що 05 серпня 2019 року в судовому засіданні Київського окружного адміністративного суду, суддя не давала йому та його представнику ОСОБА_1 висловлювати свою позицію, зупиняла постійно і вимагала, щоб свою позицію вони висловлювали коротко, одним реченням, постійно наголошувала, що вона (суддя) вирішує в судовому засіданні всі питання, робила безпідставні зауваження адвокату ОСОБА_1, не давала їй задавати питання свідку, поводила себе упереджено. З місця ОСОБА_1 нічого не вигукувала, до суду зверталась «Ваша честь» і просила дозволу задати запитання чи щось доповнити. Коли свідок ОСОБА_7 ухилялась від відповіді на поставлене ОСОБА_1 запитання, адвокат ОСОБА_1 уточнювала відповідь, однак суддею безпідставно були розцінені такі дії ОСОБА_1 як тиск на свідка. Ніякої конфліктної ситуації з представником відповідача не було. Також вказав, що коли він давав пояснення як позивач у справі, та з української мови переходив на російську мову, суддя ОСОБА_8 . його зупиняла, поводила себе упереджено, вимагала, щоб він висловлювався українською мовою, наголошувала про накладення на нього штрафу. При цьому стверджував, що в судовому засіданні ОСОБА_1 неодноразово заявляла клопотання про долучення додаткових доказів, але суддя це клопотання не розглядала, на що ОСОБА_1 в коректній формі звернула увагу судді, на цю обставину і просила розглянути це клопотання, на що суддя знову зробила ОСОБА_1 зауваження. Крім того, зазначив, що в судовому засіданні справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не розглядалася, його не допитували, свої пояснення він виклав на окремому від протоколу аркуші після того як суддя вже пішла з зали судового засідання і приблизно через 2 години оголосила рішення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на неповагу до суду.

Переглядаючи справу про адміністративне правопорушення в межах апеляційної скарги, апеляційним судом для всебічного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи та перевірки доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо відсутності звукозапису судового засідання від 05 серпня 2019 року, до Київського окружного адміністративного суду був направлений запит про витребування журналу судового засідання та архівної копії технічного запису судового засідання від 05 серпня 2019 року, проте на архівній копії технічного запису судового засідання від 05 серпня 2019 року звук на фонограмі також відсутній.

Таким чином, оцінюючи вищенаведені показання свідків, апеляційний суд не надає переваги одним доказам (показанням) над іншими, а інших об`єктивних доказів на підтвердження об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 не містять.

Враховуючи наведене, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, а тому постанова судді Київського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на накладення адміністративного стягнення підлягає скасуванню, а провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 - закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ст. 247, ст. 294 КУпАП,апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову судді Київського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП - скасувати, а провадження в справі стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду І.М. Сілкова