Провадження № 3/359/975/2019
Справа № 359/2442/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2019 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., за участі представника Київської митниці ДФС ОСОБА_1, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, відносно громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 б кв. 41, працюючої помічником офіціанта компанії «Принцисс Крузис», паспорт FJ793990, виданий 31.10.2017, орган, що видав 3530,

в с т а н о в и в :

21.02.2019 о 14 годині 25 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу „Приліт терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянки України ОСОБА_2, яка прилетіла до України з Австралії, через Сінгапур, через Польщу м. Варшава, рейсом № LO 751 літаком а/к «ЛОТ», своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчила факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності готівкових коштів, пасажир відповів, що має приблизно 13880 доларів США, 5 євро та 1856 гривень. Після цього пасажирці було запропоновано предявити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиркою було видано готівку в розмірі 13880 доларів США, 5 євро та 1856 гривень, що знаходилася в жіночій сумочці пасажирки (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки України ОСОБА_2 вказана валюта 13880 доларів США, 5 євро та 1856 гривень належить пасажирці особисто.

Пасажирка обрала проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 9999 євро.

З виявленої суми, пасажирці було пропущено 11341 доларів США (еквівалент 9999 євро станом на 21.02.201). За протоколом про порушення митних правил вилучено 2539 доларів США, 5 євро та 1856 гривень.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажирка не надала, до моменту перетину нею «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та розяснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не зверталася.

Таким чином, своїми діями громадянка України ОСОБА_2, під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянкою України ОСОБА_2, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обовязковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У звязку з цим працівниками митниці 21 лютого 2019 складено протокол про порушення митних правил № 0079/12500/19.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом вилучено: долари США за курсом НБУ станом на 21.02.2019 за 100 Доларів США 2708.7563 гривень, в кількістю 2539 дол. США, вартість 68 775 грн. 32 коп.; євро за курсом НБУ станом на 21.02.2019 за 100 євро 3072.2714 гривень, в кількістю 5 євро, вартість 153 грн. 61 коп.; гривні, вартість 1856 грн.

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки судом не встановлено.

В судовому засіданні громадянка України ОСОБА_2 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення визнала повністю, щиро розкаялася у вчиненому та зазначала, що застосування до неї санкції у вигляді конфіскації є надмірними такими, що значно погіршують матеріальне становище її сімї, оскільки на її утриманні перебуває неповнолітня дитина та мати пенсіонерка. Порушення митних правил вона допустила випадково з необережності оскільки вважала, що задекларувавши валюту в Австралії, буде достатньо для ввезення грошових коштів на територію України. ОСОБА_2 зазначає, що таку суму грошових коштів провозила вперше, та не знала митних правил. Всі грошові кошти, які вона провозила з собою мають легальне походження та являються її заробітною платою. Основною причиною того, що ОСОБА_2 виїхала на заробітки до іншої країни є необхідність в матеріальному забезпеченні неповнолітньої дитина та мати пенсіонерки, які проживають разом з нею та перебувають на її повному утриманні. Конфіскація вилучених коштів поставить її сімю в скрутне матеріальне становище. ОСОБА_2 додає, що маючи на меті належного матеріального забезпечення своєї сімї працювала за кордоном помічником офіціанта та відповідно заробітну плату перевозила до України. За таких обставин ОСОБА_2 просила повернути їй вилучену валюту.

Представник митниці протокол підтримав та зазначив, що громадянка України ОСОБА_2, скоїла порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у звязку з чим просив суд застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя, заслухавши думку представника митниці та особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2, вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил № 0079/12500/19 від 21 лютого 2019 ОСОБА_2, обрала вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа - резидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, якщо сума готівки, що вивозиться, не перевищує суми готівки, письмово задекларованої цією особою митному органу при ввезенні в Україну. Ввезення готівки у такому випадку здійснюється за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, - з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил України ОСОБА_2, перетнула «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістила через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого її визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується, дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил № 0079/12500/19 від 21 лютого 2019 (а.с.2-5), письмовими поясненнями правопорушниці (а.с.6-7), копією документів гр. ОСОБА_2 (а.с.10-11), копії заповненої декларації в Австралії (а.с.6-7), копії документів про працевлаштування (а.с.12-15), описом предметів (а.с.16-18), переліком валюти, затриманої за протоколом про ПМП № 0079/12500/19 від 21 лютого 2019 (а.с.19-20), даними доповідної записки головного державного інспектора першого відділу оперативного реагування УПМП та МВ Київської митниці ДФС ОСОБА_3 від 22.02.2019 (а.с.23-24), розрахунком про витрати митного органу (а.с.26-27), та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України "Про міжнародні договори" від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "Про захист прав людини і основоположних свобод", а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення, яке вчинила ОСОБА_2, полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 13880 доларів США, 5 євро та 1856 гривень, що підлягають обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти на територію України, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення, яке вичинила ОСОБА_2, полягає в недекларуванні валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми в Україну резидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином, єдине діяння, яке вчинила ОСОБА_2 полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, ОСОБА_2 підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку ОСОБА_2 потенційно могла завдати державі, була незначною: вона не ухилялася від сплати мита та інших зборів і не завдала державі іншої шкоди, якби вона ввезла гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території України. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені пояснення особи, яка порушила правила митного законодавства та досліджені в судовому засіданні докази його вчинення.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянка України ОСОБА_2 працювала помічником офіціанта в ТОВ «Princess cruise lines» в період з 14 серпня 2019 по 20 лютого 2019, що підтверджується трудовим договором укладеного між ТОВ «Princess cruise lines», в особі директора Крістофер Кей та громадянкою України ОСОБА_2 від 26.07.2018. За такий же період отримувала заробітну плату, що підтверджується платіжними відомостями, які видавалися кожного робочого місяці, які містяться в матеріалах справи. Більше того, громадянка України ОСОБА_2, надала суду декларацію, яка була нею заповнену при перетині державного кордону Австралії з якої слідує, що ОСОБА_2 декларує 1700 AUD, 13000 USD та 1900 UAH. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянки України ОСОБА_2, підтверджуючих походження валюти документів та її розмір. У звязку з цим, тимчасово вилучені кошти у правопорушника мають легальне походження.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. Вилучена валюта працівниками митниці є для громадянки України ОСОБА_2, дуже значною сумою, оскільки грошові кошти були нею заощаджені, від заробітної плати. Конфіскація цих коштів, на які розраховувала громадянка України ОСОБА_2 поставить її сімю в скрутне матеріальне становище, позбавить її можливості забезпечення прожиття та гідного існування. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов'язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06 листопада 2008).

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянки України ОСОБА_2, на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на неї «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянки України та попередженню вчиненню нею нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянки України ОСОБА_2.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянки України ОСОБА_2, на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 41 грн. 59 коп. (а.с.27).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянка України ОСОБА_2, на яку накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

Визнати винною громадянку України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт FJ793990, виданий 31.10.2017, орган, що видав 3530, у скоєні правопорушення, передбаченого ст.471 МК України та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0079/12500/19, від 21.02.2019, а саме: долари США за курсом НБУ станом на 21.02.2019 за 100 Доларів США 2708.7563 гривень, в кількістю 2539 дол. США, вартість 68 775 грн. 32 коп.; євро за курсом НБУ станом на 21.02.2019 за 100 євро 3072.2714 гривень, в кількістю 5 євро, вартість 153 грн. 61 коп.; гривні, вартість 1856 грн. - повернути громадянці України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт FJ793990, виданий 31.10.2017, орган, що видав 3530.

Стягнути з громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт FJ793990, виданий 31.10.2017, орган що видав 3530, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО):899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Стягнути з громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт FJ793990, виданий 31.10.2017, орган що видав 3530, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 41 грн. 59 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.