Провадження № 3/127/8040/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" лютого 2019 р.м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Ковбаса Ю.П., секретаря Предан А.А., за участю прокурора Каменяр С.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1В, адвоката ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Вінниця справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянин України, працює директором ДП «Служба місцевих автомобільних доріг», проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, за ч. 2 ст. 172 6 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

07.12.2018, через відділ прийому суду надійшла адміністративна справа про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172 6 КУпАП, відносно ОСОБА_1

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді заступника директора Департаменту начальника управління інфраструктури, розвитку та утримання мережі автомобільних доріг загального користування місцевого значення, будучи відповідно до підпункту «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, а саме про придбання транспортного засобу «Volkswagen Passat», 2008 року випуску, кузов № НОМЕР_1, вартістю 309 041 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172 6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєному правопорушенні не визнав, заперечив проти складеного відносно нього протоколу про адмінправопорушення, суду пояснив, що декларацію про зміни у майновому стані він подав відразу після набуття права власності на транспортний засіб. Крім того, на момент внесення зміни до декларації на сайті НАЗК були збої, тому зміни до декларації збереглись у чернетці.

Захисник підтримала позицію свого підзахисного, суду пояснила, що складений протокол є безпідставним та необґрунтованим, а тому просила суд закрити справу за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що він виявив правопорушення ОСОБА_1 та відповідно, 30.11.2018 склав протокол про адмінправопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні підтримав протокол про адміністративне правопорушення, просив суд визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 2 ст. 172 6 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані .

Під час розгляду справи встановлено, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась працівником УЗЕ у Вінницькій області НП ДЗЕ НП України лейтенантом поліції ОСОБА_3, який відбирав пояснення, робив запити, збирав докази та складав протокол про адміністративне правопорушення,пов'язане з корупцією. При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки УЗЕ у Вінницькій області НП ДЗЕ НП України.

Відповідно до п. 1, п. 1 п. 3, п. 5 "Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України "Про запобігання корупції" (далі - Закон).

Згідно п.п. 2-5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 22.05.2017 року за № 223-943/0/4-17 зазначив, що вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, слід врахувати обєктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його обєктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларацій. Конструктивною ознакою цього правопорушення є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність за вищезазначеною статтею виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха, технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням під вартою.

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З огляду на викладене, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення орган повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення, однак, відповідним органом не надано суду жодного доказу на підтвердження в діях ОСОБА_1 умислу, направленого на вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Особу може бути визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, в тому числі повязаного з корупцією, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто наявність усіх необхідних елементів обєктивних та субєктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення. Відсутність одного з елементів юридичних ознак складу правопорушення не утворює складу правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами. Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю відповідно до вимог ст. 252, 280 КУпАП.

Враховуючи вищезазначене, оцінюючи пояснення ОСОБА_1 висловлені у судовому засіданні, письмові докази на підтвердження доводів, доданих до протоколу та які містяться у матеріалах справи, суд приходить до висновку про не встановлення вини ОСОБА_1 у несвоєчасному поданні декларації про суттєві зміни в майновому стані через відсутність умислу на вчинення правопорушення, а саме субєктивної сторони складу правопорушення, відтак провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172 6 КУпАП.

Підсумовуючи наведене, оцінивши вищевказані докази в їх сукупності з точки зору достатності та взаємозвязку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі, у звязку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172 6 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 172 6, 245, п. 1 ч. 1 ст. 247, 280, 283, 284 КУпАП, ст. 12 ЗУ «Про запобігання корупції», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити, у звязку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172 6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький міський суд Вінницької області.

Суддя