Справа № 401/3058/19
Провадження № 3/401/1072/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2019 року Суддя Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області Волошина Н.Л., розглянувши в залі суду в м. Світловодську справу, яка надійшла від Світловодського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого водієм на ТОВ «Плайтех», реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1831 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

18 жовтня 2019 року о 09 год. 30 хв. в АДРЕСА_1 Б встановлено, боржником ОСОБА_1 не сплачуються аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що призвело до виникнення заборгованості у розмірі 25031 грн. 71 коп, що перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до виконання.

Вказаним ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.183-1 КУпАП, яке полягає у несплаті аліментів на утримання дитини, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

ОСОБА_1 на розгляд справи не з`явився, про час, дату та місце розгляду повідомлявся належним чином, шляхом направлення судових повісток за адресою, вказаною в протоколі. Поштові повідомлення повернулися до суду без вручення адресату. (а.с. 15,20,21).

Відповідно до ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків або при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на справедливий i відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним i безстороннім судом, встановленим законом.

В ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вказано, що стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнов проти України", в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. В прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З викладеного вбачається, що судом вжито вичерпних заходів для забезпечення участі особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, суд володіє даними про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи та від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За таких обставин, суддя вважає за можливе розглянути справу у відсутність особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов такого висновку.

Відповідно до положень ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, частиною ч.1 ст.183-1 КУпАП, передбачено відповідальність за несплату аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання, що тягне за собою покарання у виді виконання суспільно корисних робіт на строк від ста двадцяти до двохсот сорока годин.

Адміністративна відповідальність за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП запроваджена Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту прав дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку примусового стягнення заборгованості зі сплати аліментів» шляхом доповнення статтею 183-1 глави 14 КУпАП. Даний Закон, як і стаття 183-1 КУпАП, набрали чинності 06 лютого 2018 року.

Даючи оцінку дослідженим матеріалам справи, суддя приходить до переконання, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.183-1 КУпАП., оскільки він має заборгованість зі сплати аліментів на утримання сина, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання, а саме станом на 01 жовтня 2019 року заборгованість становить 25031 грн. 71 коп.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.183-1 КУпАП підтверджується письмовими матеріалами справи, в тому числі протоколом про адміністративне правопорушення № 29 від 18 жовтня 2019 року, копією судового наказу від 18 липня 2018 року, постановою про відкриття виконавчого провадження серії ВП №57175144 від 24.09.2018 року, довідкою про розрахунок заборгованості за період з липня 2018 року по вересень 2019 року від 11 вересня 2018 року. (а.с.3-4,5,7,8)

Всебічно, повно і об`єктивно дослідивши матеріали справи, враховуючи обставини справи, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, відношення останнього до скоєного, суддя вважає за необхідне визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 183-1 КУпАП.

При вирішенні питання про призначення адміністративного стягнення до уваги беруться характер вчиненого адміністративного правопорушення, особа правопорушника, наявність пом`якшуючих або обтяжуючих відповідальність обставин, у зв`язку з чим суддя вважає за доцільне призначити адміністративне стягнення у виді суспільно корисних робіт на мінімальний строк у межах санкції ч.1 ст.183-1 КУпАП, а також стягнути з нього судовий збір, відповідно до ст.40-1 КУпАП.

Враховуючи викладене, та керуючись ст. 183-1 КУпАП та ст.ст.283-285 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір", суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.183-1 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді суспільно корисних робіт на строк 120 (сто двадцять) годин.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Судовий збір сплатити на рахунок: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106; код за ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA6026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що суспільно корисні роботи полягають у виконанні особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, оплачуваних робіт, вид яких визначає відповідний орган місцевого самоврядування. Суспільно корисні роботи виконуються не більше восьми годин на день.

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи протесту прокурора.

Суддя:підпис

З оригіналом згідно

Суддя Світловодського

міськрайонного суду Н.Л.Волошина