Справа № 183/7426/19
№ 3/183/3105/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2019 року суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Лила В.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 163-2 КУпАП відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, керівника ТОВ "ПРОРАБ" (), місце проживання: АДРЕСА_1 ,

встановив:

На розгляд до Новомосковського міськрайонного суду надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 163-2 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, 01.07.2019 року ОСОБА_1 , працюючи керівником ТОВ "ПРОРАБ" (), несвоєчасно надала платіжне доручення на перерахування ПДВ за травень 2019 року по строку сплати 30.06.2019 року в сумі 82525 грн. Сума заборгованості склала 23568 грн., яку сплачено 31.07.2019 року в повному обсязі, чим порушила п.203.2 статті 203 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року.

У суді ОСОБА_1 пояснила, що правопорушення не визнає.

Судом досліджені матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення №90 (а.с.2-4), акт за результатами камеральної перевірки № 6541/04-36-53-30/30286321 від 25.10.2019 р. (а.с.5-7), акт неявки ( а.с.11).

Дослідивши обставини справи, вважаю, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 163-2 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення з огляду на наступне.

У Кодексі України про адміністративні правопорушення визначено форму й передбачено основні вимоги щодо змісту як протоколу про адміністративне правопорушення, так і рішення у справі про адміністративне правопорушення. У них, зокрема, необхідно викласти всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності дослідження доказів, і обґрунтувати наявність складу правопорушення за його кваліфікацією.

Правове значення протоколу про адміністративне правопорушення полягає в тому, що він не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, поставленого особі у провину, а також відповідно до ст. 251 КупАП, є доказом в справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення у разі його оформлення, складається не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Всупереч вказаної норми закону посадовою особою головним державним ревізором інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Дніпровсько-Новомосковського управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області Бережною А. правопорушення виявлено 25.10.2019 року (згідно акту про результати камеральної перевірки від 25.10.2019 року), однак протокол про адміністративне правопорушення № 91 відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 163-2 КУпАП складено лише 20.11.2019 року.

Відповідно до ст.256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Суд зазначає, що наданий на розгляд протокол, складений відносно ОСОБА_1 , не містить її підпису або відмітки про відмову підписати протокол, також відсутня відмітка про роз`яснення його прав та обов`язків, передбачених ст.63 Конституції України, 268 КУпАП. Отже в силу вимог ст.251 КУпАП суд, позбавлений можливості ґрунтовно, повно, всебічно і об`єктивно, за відсутності доказів правильно вирішити справу, оскільки протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 суд вважає недопустимим доказом, остільки він був складений з порушенням вимог процесуального законодавства.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вищенаведене належних доказів, які б давали можливість встановити склад адміністративного правопорушення матеріали справи не містять.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного розумного сумніву в цьому, тоді як наявність такого розумного сумніву у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Пунктом 1 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Тому справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 163-2 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись п. 1 ст. 247 КУпАП, -

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 163-2 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення особою, щодо якої її винесено до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Лила В.М.