Провадження № 33/824/4685/2019 Доповідач: Капічон О.М.
Категорія ч. 1 ст. 173-2 КУпАП
П О С Т А Н О В А

іменем України

17 грудня 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Капічон О.М. за участю ОСОБА_1 , захисника Ляшенка І.І., Аравідової С.-П.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Дарницького районного суду міста Києва від 12.11.2019 року щодо

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, пенсіонера, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до постанови судді, ОСОБА_1 08.11.2019 року о 16 годині 00 хвилин за місцем проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив сімейну сварку з колишньою дружиною, своїми діями вчинив психологічне насильство в сім`ї, тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-2 ч. 1 КУпАП.

Постановою судді Дарницького районного суду міста Києва від 12.11.2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді адміністративного штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 85 грн. на користь держави; стягнуто на користь держави судовий збір у сумі 384 грн. 20 коп.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказану постанову та закрити справу через відсутність складу адміністративного правопорушення. Вимоги обґрунтовує тим, що справу про адміністративне правопорушення розглянуто не уповноваженим складом суду - фактично, справу розглянув суддя ОСОБА_4., але у судовому рішенні вказаний суддя ОСОБА_5. Справа розглядалася в присутності поліцейського - ОСОБА_6 який завів його в кабінет судді ОСОБА_4. і той, не зважаючи на прохання апелянта відкласти судовий розгляд для явки його адвоката, проігнорував це клопотання. На думку апелянта, зазначений суддя має з ним неприязні стосунки через скасування його рішення, де ОСОБА_1 був стороною по справі. Апелянт вказує, що він не ображав свою колишню дружину, та навіть не бачив, що вона перебувала в будинку. Він вказує, що він не міг її ображати, оскільки двері були зачинені і він до будинку, не зважаючи на судові рішення, доступу не має. Апелянт звертає увагу суду на те, що в оскаржуваному рішенні навіть не вказано, в чому полягає правопорушення, якими діями воно вчинене, яку норму закону, яким врегульовано захист від насилля в сім'ї, ним було порушено. На переконання ОСОБА_1 , суд першої інстанції не вдався до всебічного дослідження доказів.

Заслухавши доповідача, ОСОБА_1 та його захисника, які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити; ОСОБА_3 , яка проти задоволення апеляційної скарги заперечувала, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом першої інстанції при розгляді справи щодо ОСОБА_1 зазначених вимог повною мірою дотримано не було.

Так, відповідальність за ч.1 ст.173-2 КУпАП настає за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисноговчинення будь-яких діянь /дій або бездіяльності/ фізичного, психологічного чи економічного характеру /застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо/, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім'ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Пунктом 14 вказаної статті визначено, що психологічне насильство - це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АА 970157 від 08.11.2019 року, 08.11.2019 року о 16 годині громадянин ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , вирубував міжкімнатні двері в будинку, чим своїми діями вчинив психологічне насильство в сім`ї у відношенні колишньої дружини /а. с. 1/.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків іпотерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення серії АА 970157 від 08.11.2019 року щодо ОСОБА_1 вказаних вимог дотримано не було.

Зокрема, в даному протоколі не зазначено, в чому саме виявилося психологічне насилля, до протоколу не додано доказів обставин, вказаних у ньому, зокрема тих, які б підтверджували, що ОСОБА_1 вирубував міжкімнатні двері в будинку.

Окрім того, в протоколі серії АА 970157 від 08.11.2019 року в графі «потерпілий» не вказано жодної особи, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості визначити процесуальний статус ОСОБА_3 .

Також заслуговують на увагу доводи апелянта щодо процесуальних порушень під час розгляду справи про адміністративне правопорушення щодо нього в суді першої інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями у Дарницькому районному суді міста Києва як головуючого суддю у справі №753/21646/19 (провадження №3/753/7639/19) було визначено ОСОБА_4 /а. с. 9/, разом з тим, у вступній частині оскаржуваної постанови зазначено, що вказана справа про адміністративне правопорушення 12.11.2019 року була розглянута суддею Пойдою С.М. /а. с. 10/, у зв`язку з чим, не можливо ідентифікувати, яким складом суду було проведено розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості перевірити доводи, наведені як в апеляційній скарзі, так і учасниками процесу під час розгляду в суді апеляційної інстанції.

Приписами ст. 278 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен вирішити, у тому числі й питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

В разі неправильного їх складеннязазначені матеріали слід повернути для належного оформлення (доопрацювання)органу, який їх склав, а тому апеляційна скарга підлягає др часткового задоволення, постанова судді - с касуванню з поверненням матеріалів справи до Дарницького УП ГУ НП в м. Києві для доопрацювання (належного оформлення).

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Постанову судді Дарницького районного суду міста Києва від 12.11.2019 року щодо ОСОБА_1 - скасувати, а матеріали справи повернути до Дарницького УП ГУНП в м. Києві для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Капічон