ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2019 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А., розглянувши матеріали, що надійшли з Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , громадянина України, генерального директора КП «Харківводоканал», який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП України, -

ВСТАНОВИВ:

04.12.2019 року при перевірці КП «Харківводоканал», податкова адреса: м. Харків, вул. Шевченка, буд. 2, головним державним ревізором ОСОБА_2 було встановлено, що генеральний директор КП «Харківводоканал» ОСОБА_1 допустив правопорушення у веденні податкового обліку, а саме: несвоєчасно подав платіжні доручення на перерахування узгоджених сум податкових зобов`язань з ПДВ за період з 03.10.2019 по 06.11.2019. Порушення встановлено актом перевірки № 147/28-10-54-10-06/03361715 від 08.11.2019 року.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлений належним чином. 16.12.2019 через канцелярію суду подав заперечення, в яких посилаючись на те, що на даний час триває процедура оскарження податкового повідомлення рішення від 04.12.2019 № , прийнятого на підставі акту перевірки від 08.11.2019 № 147/28-10-54-10-06/03361715 просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Також зазначив, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду у справі № 820/1410/18 від 24.04.2018, яке набрало законної сили 12.09.2018 за позовом КП «Харківводоканал» до Міністерства фінансів України, третя особа: Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, позовні вимоги КП «Харківводоканал» задоволені, визнано протиправною бездіяльність Міністерства фінансів України щодо неприйняття рішення про перерахування КП «Харківводоканал» субвенції на погашення різниці в тарифах відповідно до договорів про проведення взаєморозрахунків до постанови КМУ від 18.05.2017 № 332 та зобов`язано прийняти рішення про перерахування відповідної субвенції. Однак рішення суду до теперішнього часу Міністерством юстиції не виконано. Станом на 01.07.2019 очікувана сума некомпенсованої заборгованості бюджету з різниці в тарифах складає 778,7 млн. грн., з неї узгоджена 326 млн. грн.

Крім того, звернув увагу суду на те, що на момент проведення перевірки та розгляду справи, закінчились строки, встановлені ст. 38 КУпАП.

Також зазначив, що Київським районним судом м. Харкова неодноразово розглядались справи про адміністративні правопорушення з аналогічних правовідносин, за результатом розгляду яких було прийнято рішення про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення. Просив розглядати справу без його участі з врахуванням наданих письмових заперечень та доданих доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. В ньому, зокрема, повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, які наведені на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і об`єктивно з`ясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За результатами перевірки КП "Харківводоканал" Харківським управлінням Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби було складено акт від 08.11.2019 № 147/28-10-54-10-06/03361715, з висновками якого КП «Харківводоканал» не погодилось та 22.11.2019 надало контролюючому органу ДФС заперечення № 01.01-23/6507-19, яке отримано останнім. Після розгляду контролюючим органом вказане заперечення було залишено без задоволення.

05.12.2019 КП "Харківводоканал" направило скаргу до Державної податкової служби на податкове повідомлення рішення від 04.12.2019 № , прийняте на підставі акту перевірки від 08.11.2019 № 147/28-10-54-10-06/03361715. На теперішній час ДПС України не прийнято рішення за результатом розгляду вищевказаної скарги.

Відповідно до п. 56.1. ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу.

Відповідно до п. 58.1 ст. 58 та п. 86.8 ст. 86 Податкового кодексу України на підставі акта перевірки податковим органом приймається податкове повідомлення-рішення протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки, а за наявності заперечень до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання письмової відповіді платнику податків.

10.09.2013 колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України при розгляді справи № 21-237а13 зазначено, що акт - це службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки фінансово-господарської діяльності платника податків і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства.

У цьому випадку акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що в свою чергу відповідає встановленим правилам складання акта перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії.

Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер. Висновки, викладені у акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків.

Згідно з п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складення акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до статті 60 цього Кодексу.

Податковим законодавством передбачено дворівневу процедуру оскарження рішень органів податкової служби та поширено презумпцію не винуватості на процедуру оскарження. Так вирішення питань стосовно правомірності винесеного рішення податковим органом підвідомче адміністративному суду, і розгляду в порядку передбаченому Кодексом про адміністративне правопорушення не підлягає.

З огляду на викладене, в порушення вимог податкового законодавства, контролюючим органом надано до суду матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності незважаючи на те, що процедура адміністративного оскарження прийнятих податковими органами рішень ше не закінчена.

У відповідності до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, актом перевірки № 147/28-10-54-10-06/03361715 від 08.11.2019 р., що став підставою складання протоколу № 115 від 04.12.2019 р., встановлена несвоєчасна сплата КП «Харківводоканал» узгоджених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість за звітній період січень 2017 р., строк сплати припадає на 02.03.2017 включно. Таким чином строки накладення адміністративного стягнення відносно податкової декларації за січень 2017 р. сплинули 02.06.2017.

Більш того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 09.01.2007 року у справі Інтерсплав проти України (заява № 803/02), в якому зокрема зазначено: На думку Суду, коли державні органи володіють будь-якою інформацією про зловживання у системі відшкодування ПДВ, що здійснюються конкретною кампанією, вони можуть вжити відповідних заходів з метою запобігання або усунення таких зловживань. Суд, однак, не може прийняти зауваження Уряду щодо загальної практики з відшкодування ПДВ за відсутності будь-яких ознак, які б вказували на те, що заявник був безпосередньо залучений до таких зловживань.

Так, платник податків, жодним чином не причетний до можливих зловживань його контрагентів та належним чином виконує свої законодавчо визначені обов`язки із здійснення господарських операцій, їх документального оформлення та відображення в податковому та бухгалтерському обліку, то на такого платника податків не можуть бути покладені негативні наслідки невиконання його контрагентами своїх податкових або інших зобов`язань.

У відповідності до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, адміністративний матеріал відносно генерального директора КП «Харківводоканал» - ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 163-2, ст.ст. 9, 247, 268, 283-285 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП провадженням закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя С.А. Колесник