ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 641/4181/19 Головуючий І інстанції
Провадження № 33/818/767/19 Фатєєва Н.І.
Категорія: ст. 173 КУпАП Доповідач Бездітко В.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2019 року Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ - Бездітко В.М.

за участю секретаря - Михайлюка А.В.

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

29 травня 2019 року працівником поліції складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом серії ГП № 286950, 29 травня 2019 року, в період часу з 1100 год. по 1200 год., гр. ОСОБА_1 знаходячись в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова, приймальня судді Фатєєвої Н.І., кабінет № 10, що за адресою АДРЕСА_2 , ображав нецензурною лайкою секретаря судового засідання Чангорову ОСОБА_2 .В. та погрожував фізичною розправою. На неодноразові зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, за що передбачена адміністративна відповідальність встановлена ст. 173 КУпАП.

Постановою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді 5 діб арешту.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 384,20 грн.

Не погодившись з постановою суду, 07 червня 2019 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в обґрунтування якої зазначає наступне.

Притягаючи його до адміністративної відповідальності суд фактично поклав в основу неправдиві відомості, розглянув справу поспіхом, чим порушив його право на справедливий суд, норми КУпАП.

За обставинами події ОСОБА_1 зазначає, що 29 травня 2019 року перебуваючи в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова в порядку ст. 40 Конституції України, Закону України «Про звернення громадян» звернувся до секретаря з проханням надати матеріали кримінальної справи № 641/433/18 для ознайомлення, на що отримав відмову.

Протокол про адміністративне правопорушення складено з порушеннями в частині повідомлення про дату та час розгляду справи, і чим порушено його право на захист та повідомлення про судовий розгляд.

Просить звільнити його від сплати судового збору, постанову Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року визнати протизаконною, протиправною та скасувати.

20 серпня 2019 року справа про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП передана в провадження судді Харківського апеляційного суду Бездітко В.М.

В призначене судове засідання на 21 серпня 2019 року ОСОБА_1 не з`явився.

Розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 відкладено на 28 серпня 2019 року о 1250 год.

В призначене на 28 серпня 2019 року судове засідання ОСОБА_1 з`явився, заявив клопотання, а після часткового задоволення його клопотання, під час судового розгляду заявив в усній формі відвід складу суду, відмовився приймати участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення та покинув зал судових засідань.

Залишення зали судового засідання ОСОБА_1 , небажання приймати подальшу участь у судовому засіданні є правом особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи поведінку ОСОБА_1 , положення ст. 294 КУпАП щодо строків перегляду постанови суду першої інстанції, розглянувши заявлений відвід, апеляційний суд дійшов висновку про продовження розгляду справи за наявними матеріалами судового провадження.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Заявлене в апеляційній скарзі клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд залишає без розгляду, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 288 КУпАП, особа яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Ст. 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Ст. 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Ст. 173 КУпАП визначено, що дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливі чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок передбачає врегульовану правовими та соціальними нормами систему відносин, правила співдружності та взаємоповаги до оточуючих.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, правил поводження в органах влади, інші дії, що порушують соціальні нормами.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року № 10 зазначив, що судам, необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Суди зобов`язані як установлювати вину підсудних та призначати їм справедливе покарання, так і вживати всіх необхідних заходів для повного відшкодування потерпілим заподіяної матеріальної та моральної шкоди, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

При накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст. 173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність. Щодо осіб, які займаються суспільно корисною працею і позитивно характеризуються за місцем роботи, навчання та проживання, необхідно застосовувати, як правило, не арешт, а інші адміністративні стягнення, а також заходи громадського впливу.

Правила поведінки громадян у Комінтернівському районному суді м. Харкова розміщенні на офіційному сайті суду, відповідно до яких під час перебування в суді громадянам необхідно:

- ввічливо ставитись до суддів, працівників апарату суду, інших відвідувачів суду, а також опонентів;

- уникати надмірних емоційних проявів (гніву, голосного сміху, плачу, крику тощо);

Відповідно до розділу І «Тимчасового порядку забезпечення охорони судів, органів та установ системи правосуддя, а також підтримання громадського порядку в них» Затвердженого Рішенням Вищої ради юстиції від 21 грудня 2016 року № 347/0/15-1, Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21 грудня 2016 року № 1352 при вчиненні особами протиправних дій стосовно суддів, працівників апарату суду, учасників судового процесу, працівників інших органів та установ системи правосуддя, осіб, що перебувають у приміщеннях судів, органів та установ системи правосуддя, поліцейські та військовослужбовці Національної гвардії України зобов`язані невідкладно вжити заходи, передбачені законами України «Про Національну поліцію» та «Про Національну гвардію України».

Апеляційним переглядом справи встановлено наступне.

29 травня 2019 року ОСОБА_1 , як учасник кримінального провадження, з`явився до Комінтернівського районного суду м. Харкова.

Працівниками апарату суду було роз`яснено ОСОБА_1 порядок ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та запропоновано написати заяву про ознайомлення з матеріалами кримінальної справи на що, останній відмовився та вимагав надати йому матеріали кримінального провадження на його усне звернення.

ОСОБА_1 знаходячись в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова, за адресою: м. Харків, пров. Брянський, буд. 5, в приймальні судді Фатєєвої Н.І., кабінет № 10, ображав нецензурною лайкою секретаря судового засідання ОСОБА_3 та погрожував фізичною розправою. На неодноразові зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Внаслідок вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства 29 травня 2019 року, інспектором Управління патрульної поліції у Харківській області складено протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 286950.

Вказані обставини при розгляді справи підтвердженні:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП № 286950;

- письмовими поясненнями гр. гр. ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ;

- рапортом лейтенанта поліції Приходько В.В.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про звернення в порядку ст. 40 Конституції України, Закону України «Про звернення громадян» з проханням надати матеріали кримінальної справи не свідчать про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Процесуальні права та обов`язки сторін та інших учасників кримінального провадження врегульовані положеннями § 2-5 Глави 3 КПК України та ст. 317 КПК України.

Пунктом 13.1 Розділу 13 «Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, Апеляційних судах областей, Апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ» від 17 грудня 2013 року, передбачено порядок видачі справ, матеріалів кримінального провадження для ознайомлення.

Відповідно до вказаного пункту, справи (матеріали кримінального провадження) видаються для ознайомлення апаратом суду за резолюцією голови суду, судді (судді доповідача), секретаря відповідної судової палати на підставі письмової вимоги (заяви).

Ст. 12 Закону України «Про звернення громадян» встановлено, що дія цього Закону не поширюється на порядок розгляду заяв і скарг громадян, встановлений кримінальним процесуальним, цивільно-процесуальним, трудовим законодавством, законодавством про захист економічної конкуренції, законами України «Про судоустрій і статус суддів» та «Про доступ до судових рішень», Кодексом адміністративного судочинства України, законами України «Про засади запобігання і протидії корупції», «Про виконавче провадження».

Виходячи з обставин події, яка мала місце 29 травня 2019 року в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова, у працівників апарату суду були відсутні законні підстави для надання ОСОБА_1 для ознайомлення матеріалів кримінальної справи № 641/433/18 без його письмової заяви, резолюції судді, дотримання вимог КПК України та «Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах…» від 17 грудня 2013 року.

Намагання ОСОБА_1 отримати матеріали кримінального провадження без дотримання процесуального порядку не відповідало вимогам КПК України та іншим нормативно-правовим актам.

Відповідно, усне звернення ОСОБА_1 не відповідало вимогам закону та вищезазначеним нормативно-правовим актам.

Доводи апеляційної скарги про складання протоколу про адміністративне правопорушення з порушеннями в частині повідомлення про дату та час розгляду справи, чим порушено його право на захист, на повідомлення про судовий розгляд не знайшли свого підтвердження.

Складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та в силу положень ст. 251 КУпАП, є предметом оцінки суду у сукупності з іншими доказами при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Зібрані докази у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 апеляційний суд визнає належними, допустимими та такими, що відповідають вимогам ст. 251 КУпАП.

Посилання в апеляційній скарзі про розгляд справи з поспіхом не свідчить про порушення судом норм процесуального права.

В ст. 277 КУпАП визначені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення.

Ч. 2 вказаної статті, крім іншого, встановлено, що справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП розглядаються протягом доби.

Тобто, суд розглянув справу в строк, передбачений ч. 2 ст. 277 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо проходження суддею кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді як на підставу для скасування постанови суду не спростовують обставин вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства.

Згідно з нормами КУпАП суди розглядають справу про адміністративне правопорушення в межах складеного протоколу, інших матеріалів та крім іншого, зобов`язаний вирішити чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Судження ОСОБА_1 щодо стадії проходження суддею кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді не є предметом апеляційного перегляду в межах справи про адміністративне правопорушення.

Інші підстави, які б свідчили про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 КУпАП в діях ОСОБА_1 в апеляційній скарзі не зазначено й під час апеляційного перегляду справи не встановлені.

Притягаючи ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП суд повно та всебічно встановив фактичні обставини правопорушення на підставі доказів наявних в матеріалах справи, які оцінені судом першої інстанції в їх сукупності, у відповідності з вимогами ст. ст. 251, 252 КУпАП.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Під час апеляційного перегляду справи ОСОБА_1 надав суду довідку до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, відповідно до якої ОСОБА_1 має ІІ групу інвалідності безстроково.

Зазначена довідка суду першої інстанції не надавалась та предметом оцінки судом не була.

Ч. 2 ст. 32 КУпАП встановлено, що адміністративний арешт не може застосовуватися до вагітних жінок, жінок, що мають дітей віком до дванадцяти років, до осіб, які не досягли вісімнадцяти років, до інвалідів І і ІІ груп.

При визначенні виду адміністративного стягнення, апеляційний суд враховує, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій, отримав поранення при захисті Батьківщини в наслідок чого має інвалідність ІІ групи, вищу освіту, раніше до адміністративної відповідальності не притягався, тимчасово не працює, має постійне місце проживання.

Обставин, що пом`якшують, або обтяжують адміністративну відповідальність, передбачені ст. ст. 34, 35 КУпАП судовим розглядом не встановлено.

Враховуючи зазначене та вимоги ст. 32 КУпАП, апеляційний суд вважає за необхідне змінити накладене адміністративне стягнення застосувавши відносно ОСОБА_1 штраф, передбачений санкцією ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Таким чином, ОСОБА_1 має пільги при сплати судового збору звільняється від сплати судового збору.

Враховуючи наведене, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд змінює постанову Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року в частині накладеного адміністративного стягнення у вигляді арешту на строк 5 діб та скасовує в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь держави судового збору в розмірі 384,20 грн. і застосовує до ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП штраф у розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 119 грн.

Керуючись ст. ст. 7, 27, 23, 32, 245, 251, 252, 256, 278-280, 284, 294, 295 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року змінити в частині накладеного адміністративного стягнення у вигляді арешту на строк 5 діб та скасувати в частині стягнення судового збору в розмірі 384,20 гривень.

Застосувати відносно ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 119 гривень.

В іншій частині постанову Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/ В.М. Бездітко

Згідно з оригіналом

Постанова набрала законної сили 28 серпня 2019 року

Суддя В.М. Бездітко

Секретар А.В. Михайлюк