Справа № 405/5097/19
провадження № 3/405/1160/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.07.2019 м. Кропивницький

Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Майданніков О.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого ФОП « ОСОБА_1 », за ч.2 ст.212-13 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ГР № 291873 від 02.07.2019 ФОП ОСОБА_1 05.06.2019 о 12:00 год. забезпечив розповсюдження друкованих матеріалів передвиборчої агітації на сітілайтах по вул.Шевченка, буд.17 та буд.34, перехресті вул.Преображенської та вул.В.Перспективної, білборді на перехресті вул.Попова та вул.Ак.Тамма в м.Кропивницькому кандидата у народні депутати Андрія Білецького, які не містять відомостей про установу, що здійснила друк їх тиражів та інформації про особу, відповідальну за випуск, чим порушив ч.7 ст.69, ч.23 ст.74 Закону України «Про вибори народних депутатів України», за що передбачена адміністративна відповідальність згідно ч.2 ст. 212-13 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання з`явився, йому роз`яснено права особи, що притягується до адміністративної відповідальності, передбачені ст.268 КУпАП, вину у адміністративному правопорушенні за обставин, зазначених в протоколі, не визнав та суду пояснив, що рекламні засоби належать рекламному агентству в Києві, у нього з ними договір, хто саме розклеював плакати він не пам`ятає, оскільки працівників багато. Крім того, депутат ОСОБА_2 станом на 05.06.2019 ще не пройшов реєстрацію в ЦВК як кандидат в народні депутати.

Вислухавши особу, що притягується до адміністративної відповідальності, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази як кожний окремо, так і в їх сукупності, суд приходить до висновку, про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Положеннями ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду...., а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд враховує також роз`яснення, які містяться у п. 4 Р.VI Узагальнення Верховного Суду України судової практики застосування судами України законодавства про відповідальність за адміністративні правопорушення, що посягають на здійснення народного волевиявлення та встановлений порядок його забезпечення (статті 212-7 - 212-21 Кодексу України про адміністративні правопорушення), та злочини проти виборчих прав і свобод (статті 157 - 160 Кримінального кодексу України), відповідно до якого під час розгляду справ про організацію розповсюдження під час виборчого процесу друкованих матеріалів передвиборної агітації, які не містять відомостей про установу, що здійснила друк, їх тираж, інформацію про осіб, відповідальних за випуск, або у яких така інформація означена неправильно чи неповно (ч.2 ст.212-13 КУпАП) судам необхідно перевіряти, зокрема: наявність друкованих матеріалів передвиборної агітації, які не містять відомостей про установу, що здійснила друк, їх тираж, інформацію про осіб, відповідальних за випуск, або у яких така інформація означена неправильно чи неповно; що розповсюдження друкованих матеріалів передвиборної агітації організовано під час виборчого процесу; що розповсюдження друкованих матеріалів передвиборної агітації під час виборчого процесу організовано осудною особою, яка досягла 16 років; що розповсюдження під час виборчого процесу друкованих матеріалів передвиборної агітації організовано на користь партії (кандидата), щодо якої (якого) набрало чинності рішення ЦВК про реєстрацію.

Так, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212-13 КУпАП полягає у розповсюдження (рознесення, вивішування, роздавання) під час виборчого процесу друкованих матеріалів передвиборної агітації, які не містять відомостей про установу, що здійснила друк, їх тираж, інформацію про осіб, відповідальних за випуск, або у яких така інформація означена неправильно чи неповно, а так само організація такого розповсюдження.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення не містить даних, які конкретно дії вчинені ОСОБА_1 , що були визначені як розповсюдження друкованих матеріалів передвиборної агітації (у якій формі), що кваліфіковані органами поліції за ч. 2 ст. 212-13 КУпАП. Суть адміністративного правопорушення викладена в загальних рисах без конкретизації об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення.

У протоколі також не зазначено, що розповсюдження друкованих матеріалів передвиборної агітації мало місце під час організації виборчого процесу, як не вказано під час якого саме виборчого процесу та не означено його числовими рамками, що є основною складовою об`єктивної частини адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212-13 КУпАП.

Крім того, протокол не містить відомостей, що передвиборна агітація організована на користь партії (кандидата), щодо якої (якого) набрало чинності рішення ЦВК про реєстрацію. Так, ОСОБА_2 йшов у складі Всеукраїнського об`єднання «Свобода», список кандидатів у народні депутати від якої зареєстрований Центральною виборчою комісією у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 тільки 19 червня 2019 року. Тобто, станом на 05.06.2019 рішення ЦВК про реєстрацію кандидата у народні депутати ОСОБА_3 Білецького ще не існувало.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення. Працівник поліції повинен був, використовуючи свої повноваження, у спосіб, що передбачений чинним законодавством, з`ясувати всі обставини, що мають значення для складання протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Обов`язок по збиранню доказів покладається на особу (органи), які складають протокол про адміністративне правопорушення і оформляють відповідний матеріал. Суд лише оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності, допустимості і належності.

Разом з тим, суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винність у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винності особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції. Так, у справі «Карелін проти Росії» ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.ст. 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатись у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року, та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

За таких обставин, оскільки відсутні повні відомості вчинення правопорушення, а саме, не розкрито склад адміністративного правопорушення, а протокол про адміністративне правопорушення, який є основним джерелом доказів, складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а відтак є таким, що не ґрунтується на належних доказах та не має належної сили; при цьому, інших належних та допустимих доказів, які б беззаперечно доводили обставини вчинення правопорушення ОСОБА_1 , не надано суд приходить до висновку про недоведеність поза розумним сумнівом вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212-13 КУпАП, що призвели до порушення вимог ч.7 ст.69, ч.23 ст.74 Закону України «Про вибори народних депутатів України».

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 287 КУпАП,

постановив:

провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.2 ст. 212-13 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Олексій Іванович Майданніков