Справа № 364/1434/19
Провадження № 3/364/352/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.12.2019 р. суддя Володарського районного суду Київської області Макаренко Л. А., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов 05.12.2019 р. від Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (далі Київський рибоохоронний патруль) зі складеним згідно з вимогами статей 255, 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) протоколом про адміністративне правопорушення від 06.11.2019 р. № 009218 стосовно притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 88-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з відомостями зазначеного протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 06.11.2019 р. близько 09:20 год. на центральному ринку в смт Володарка Київської області здійснював торгівлю водними біоресурсами, а саме: рибою живою (окунь), загальна вага 1,8 кг, без належним чином оформлених документів, чим, як зазначено в протоколі, порушив вимоги статей 7, 63 Закону України «Про тваринний світ», статті 37 Закону України «Про принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» та вчинив правопорушення, передбачене частиною першою статті 88-1 КУпАП.

У судовому засіданні 16.12.2019 р., відкладеному на 24.12.2019 р. за клопотанням особи, щодо якої складено згаданий протокол, для забезпечення виклику свідків, ОСОБА_1 свою вину у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення не визнав, заперечивши обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення. Додатково пояснив, що він завжди, як і названого дня, торгує на ринку молоком і часником, а рибу, про яку вказано в протоколі, він не продавав, а навпаки купив для свого кота. Також вказав на те, що протокол відносно нього складався за його відсутності.

Допитаний у якості свідка головний державний інспектор Київського рибоохоронного патруля ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (посвідчення серії НОМЕР_1 ), яким було складено зазначений протокол про адміністративне правопорушення, надав суду покази про те, що 06.11.2019 р. на ринку у смт Володарка ними були виявлено дві особи, які здійснювали продаж риби без документів, у тому числі ОСОБА_1 , особу якого було встановлено після виклику працівників поліції, оскільки той з місця вчинення правопорушення втік, тому і протокол складався за його відсутності. Під час спілкування з ОСОБА_1 той взагалі заперечував, що виявлена риба його, сів у машину та поїхав, залишивши рибу. Висновок саме про продаж ним риби вони зробили зі слів людей, які також торгували на ринку в цей день, проте ті відмовились себе називати і надати відомості для фіксування їх як свідків. Ніяких інших товарів для торгівлі, окрім риби, у ОСОБА_1 не було.

Допитаний у якості свідка головний державний інспектор Київського рибоохоронного патруля ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (посвідчення серії НОМЕР_2 ), надав суду покази про те, що ОСОБА_1 відмовився надавати будь-які документи, почав класти рибу в багажник автомобіля (частина залишилася) і тікати, тому його особу було встановлено після виклику поліції за допомогою бази даних «АРМОР» через номер автомобіля.

Інші свідки, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення та які також є працівниками Київського рибоохоронного патруля, виходячи з адреси їх місця проживання, однакової для всіх свідків, а саме: вул. Тургенєвська, 82-а, м. Київ, 04053, що зазначена також на супровідному листі як адреса місцезнаходження Київського рибоохоронного патруля, до суду не з`явилися.

Допитаний за клопотанням ОСОБА_1 в якості свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_2 , надав суду покази про те, він купляв у ОСОБА_1 молоко, ніякої риби взагалі у нього не було, а більше нічого не бачив, оскільки пішов з ринку після купівлі молока.

Допитаний за клопотанням ОСОБА_1 в якості свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , надав суду покази про те, що є сусідом ОСОБА_1 , названого дня був на ринку, оскільки шукав його онука, до того ж постійно купляє в нього молоко, риби взагалі не було, проте поруч рибою торгувала якась жінка.

Прокурор, залучений до справи з огляду на рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 р. у справі «Карелін проти Росії» щодо визнання порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині неупередженості суду через відсутність сторони звинувачення у справі про адміністративне правопорушення, не з`явився.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши відомості, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення і доданих до нього матеріалах, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (статті 252 КУпАП), вирішуючи справу, суд виходить з такого.

Відповідно до частини сьомої статті 37 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» якщо інше не передбачене законом, єдиним документом, яким мають супроводжуватися об`єкти санітарних заходів під час їх перевезення (пересилання), не пов`язаного із здійсненням експортних або імпортних операцій, є товарно-транспортна накладна; за визначенням статті 1 цього Закону об`єктами санітарних заходів є харчові продукти, допоміжні матеріали для переробки, предмети та матеріали, що контактують з харчовими продуктами.

Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою, зокрема, адміністративну відповідальність відповідно до закону (стаття 63 Закону України «Про тваринний світ»).

Диспозицією частини першої статті 88-1 КУпАП передбачено притягнення винних осіб до адміністративної відповідальності за порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу.

Судом встановлено, що названого в протоколі про адміністративне правопорушення дня 06.11.2019 р. працівниками Київського рибоохоронного патруля було виявлено, як ними зазначено, на ринку в смт Володарка Київської області ОСОБА_1 , в якого була певна кількість живої риби (окуня), що не заперечувалося останнім, який, як наводилося вище, у суді стверджував, що придбав цю рибу для годування кота.

Водночас доказів того, що ОСОБА_1 здійснювалася саме реалізації (продаж) згаданої риби матеріали справи не містять.

При цьому суд критично оцінює покази всіх учасників справи, в тому числі допитаних свідків, як такі, що суперечать один одному та наявним письмовим матеріалам справи.

Так, зважаючи на покази названих працівників Київського рибоохоронного патруля про те, що ОСОБА_1 поїхав з місця вчинення правопорушення, забравши виявлену рибу (повністю чи частково), на переконання суду, спростовуються письмові матеріли справи, додані до протоколу про адміністративне правопорушення щодо кількості вилученої в нього риби та передачу йому цієї риби на відповідальне зберігання (протокол огляду та вилучення речей і документів, розписка про передачу на відповідальне зберігання рибальського майна, транспортних засобів, підвісних двигунів, знарядь лову та водних біоресурсів).

Крім того, як цими свідками зазначено в суді, вони встановили факт здійснення ОСОБА_1 продажу риби зі слів людей, які працювали на ринку, проте ідентифікуючих даних цих осіб не встановили та, відповідно, в протоколі не зазначили, що відтак виключає можливість виклику їх судом для допиту в якості свідків. Посилання на відмову всіх цих людей надати свої персональні дані суд не бере до уваги, оскільки, як вказувалося самим свідками, ними викликалася поліція для сприяння у встановленні особи правопорушника та складенні щодо нього протоколу, відтак, на переконання суду, могла бути надана допомога у встановлені осіб свідків.

Так само суперечливими суд вважає покази допитаних за клопотанням ОСОБА_1 свідків, кожний з яких категорично заперечив взагалі наявність у нього будь-якої риби, хоча сам ОСОБА_1 стверджував у суді, що риба у нього була, але не для продажу.

До того ж ОСОБА_1 з місця складення протоколу втік, чим у свою чергу також перешкодив з`ясуванню та фіксації дійсних обставин справи.

За визначенням частини першої статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) під час розгляду справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний насамперед з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (стаття 251 КУпАП).

При цьому частина друга статті 251 КУпАП покладає обов`язок щодо збирання доказів саме на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами (постанова Верховного Суду від 15.03.2019 р. у справі № 204/2352/16-а).

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності; застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Обвинувачення не може ґрунтуватися, зокрема, на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62 Конституції України).

З огляду на це та відсутність у матеріалах справи жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 здійснювалася саме торгівля водними біоресурсами (рибою), а не навпаки придбання їх для власного вжитку (годування домашньої тварини), тому суд вважає, що провадження у цій справі слід закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 88-1 КУпАП, оскільки матеріалами справи не доведено його винуватість у вчиненні цього правопорушення.

Питання щодо вилучених, як зазначено в протоколі, водних біоресурсів (риби загальною вагою 1,8 кг) судом не вирішується, оскільки, як наводилося вище, відсутні належні і допустимі докази на підтвердження вилучення такої риби, її дійсної кількості та передачі на зберігання ОСОБА_1 .

Керуючись частиною першою статті 88-1 КУпАП та статтями 7, 9, 29, 245-247, 251, 252, 256, 265, 276, 277, 279, 280, 283, 284, 287-289, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 88-1 КУпАП.

Копію цієї постанови суду надіслати ОСОБА_1 , прокуророві та до Управління Державного агентства рибного господарства в м. Києві та Київській області до відома.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення зазначеного десятиденного строку, встановленого для її оскарження.

Суддя Л. А. Макаренко

Постанова набрала законної сили з "_____" __________20__ року.