П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Тхір О.А., на стадії підготовки справи до розгляду, ознайомившись з протоколом №4 від 02.01.2019 року, який надійшов від Департаменту захисту економіки управління захисту економіки в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, якому розяснено права та обовязки, передбачені ст. 268 КУпАП, за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИЛА:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 03.01.2019 р. надійшов в адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1,за вчинення адміністративного правопорушення,передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

17.12.2018 р. відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вказані матеріали адміністративної справи визначені для проведення судового провадження судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Тхір О.А. і матеріали справи судді фактично передані 08.01.2019 року.

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії № 4 від 02.01.2019 р. вбачається, що ОСОБА_1, який обіймав посаду начальника відділу матеріального забезпечення та розвитку інфраструктури Ужгородської обєднаної державної податкової з інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області в період до 30.03.2018 та, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, як субєкт декларування, який припиняє діяльність, повязану виконанням функцій держави або місцевого самоврядування та який є субєктом відповідальності за корупційне правопорушення згідно підпункту е) пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч.2 ст. 45 вказаного Закону, пункту 2 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 № 958/29088 із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №1 від 18.08.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 № 1153/29283, несвоєчасно, без поважних причин, а саме 31.03.2018, опублікувала на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію перед звільненням як субєкт декларування, який припиняє діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування. Такі дії кваліфіковано за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП.

Судове засідання призначено на 04.02.2019 року, учасники, будучи повідомленими про судовий розгляду, до суду не з'явились.

Перевіряючи матеріали на відповідність вимогам КУпАП, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП обовязок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб. Однак дані матеріали оформленні неналежним чином, без дотримання встановленого законом порядку.

Відповідно до ст. 256 КУпАП «Зміст протоколу про адміністративне правопорушення» - у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, прізвища, адреси свідків, потерпілих, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тощо. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Також при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обовязки передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі.

Протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту пред'являють спеціальні вимоги, дотримання яких гарантує та створює особі, що притягається до адміністративної відповідальності, правові передумови для захисту своїх прав та інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, і право на захист від пред'явленого звинувачення.

Частиною 2 статті 7 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Суддя вивчивши матеріали адміністративної справи, вважає, що є підстави для повернення їх на дооформлення з огляду на наступне.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 11 Закону "Про запобігання корупції визначено, що до повноважень Національного агентства належить, поміж іншого, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 3 ст. 12 цього ж Закону встановлено, що у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Стаття 49 Закону України «Про запобігання корупції» визначає, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобовязані перевіряти факт подання субєктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Національне агентство перевіряє факт подання відповідно до цього Закону декларацій особами, зазначеними у пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону. Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого субєкта про факт неподання декларації, і субєкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним субєктом декларування.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Управління захисту економіки в Закарпатській області департаменту захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці управління ДЗЕ НП України відповідно до п.4 розділу II «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи,уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування»,затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017р., вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

З матеріалів справи не можливо встановити, що при оформленні матеріалів такий порядок дотримано, і на якій підставі відповідні перевірки проводились органами поліції та Національної поліції. Додані до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, а також повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14зазначено, що протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимогст.256 КУпАП, повертаються відповідному органу для належного оформлення.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 22 травня 2017 року №223-943/0/4-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» висловив позицію, що у разі коли протокол складено без додержання вимог, установлених ст.256 КУпАП, суддя зобовязаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому субєкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення.

Зазначені недоліки суд відносить до суттєвих порушень вимог діючого КУпАП, що не дозволяють йому здійснити всебічне, повне і обєктивне дослідження всіх обставин справи у їх сукупності та прийняти законне і обґрунтоване рішення по справі у відповідності з діючим КУпАП.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ у судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів та у доведеності перед судом їх переконливості, при цьому вст. 62 Конституції України унормовано, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку, обвинувачення не може грунтуватись на припущеннях, всі сумніви стосовно доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом ст.ст.7,254,279 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше яке на підставах і в порядку, встановлених законом; розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» від 22.05.2017 зазначив, що в разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід, тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Аналогічного роду положення закріплено і уст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов'язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Враховуючи викладене, матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає поверненню до Управління захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної Поліції України для усунення виявлених порушень, викладених у постанові, та додання матеріалів та документів, які підтверджують дотримання встановлених Законом процедур.

Керуючись ст. ст. 276, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И ВЛ А

Адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1, які складені за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, - повернути до Управління захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення.

Постанова є остаточною, оскарженню не підлягає.

Постанова набирає законної сили з моменту її винесення.

Суддя О.А.Тхір