Справа № 944/5839/19
Провадження №3/944/3371/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.12.2019 рокум.Яворів

Суддя Яворівського районного суду Львівської області Кондратьєва Н.А., розглянувши матеріали, які надійшли з Яворівського ВП ГУ НП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , громадянки України, українки, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонерки,

за ст.173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АА №908845 від 21.10.2019 року, ОСОБА_1 , 12 жовтня 2019 року, близько 14 год 00 хв, перебуваючи на АДРЕСА_2 , вчинила конфлікт із ОСОБА_2 , під час якого ображала її різними нецензурними словами, погрожувала фізичною розправою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян по відношенню до ОСОБА_3 , тобто вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненому не визнала та пояснила, що проживає за вищезазначеною адресою разом із чоловіком. Біля прибудинкової території вона насаджує квіти. 12.10.2019 року вона обробляла квіти біля будинку, у цей час ОСОБА_2 почала кричати, щоб вона забирала свої квіти, бо не може на них дивитись. Під час конфлікту були присутні лише вона, її чоловік та ОСОБА_2 . Це вже не перший конфлікт, який провокує саме ОСОБА_2 , не дозволяє садити квіти. Конфлікти ОСОБА_2 провокує, оскільки напередодні їй було зроблено зауваження, щоб вона не викидала харчових відходів під вікном. Громадського порядку та спокою вона жодним чином не порушила, а тим паче по відношенню до свого чоловіка ОСОБА_3 , який захищає її від нападів сусідки, та сам інколи потерпає від її образ. Окрім неї, ОСОБА_2 та її чоловіка, нікого під час події більше не було.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні надав пояснення, що 12.10.2019 року був на балконі, його дружина в цей час підв`язувала квіти біля будинку. ОСОБА_2 розпочала конфлікт, вживала нецензурні слова в його сторону та сторону дружини. ОСОБА_1 на провокації ОСОБА_2 не реагувала, підв`язавши квіти, пішла додому.

Потерпіла ОСОБА_2 на виклик суду не з`явилась, причини неявки суду не повідомила.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення та свідка, вивчивши матеріали справи та дослідивши докази, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно з вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

За правовим висновком Верховного Суду України, сформульованим в рішенні від 04.10.2012 (справа № 5-17кс12), надано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснена відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, передбачає наявність діяння: нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 21 жовтня 2019 року, письмових поясненнях ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , не зазначено і не розкрито наслідків порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_3 , встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був словесний конфлікт, однак доказів на підтвердження того, що така поведінка була спрямована на порушення громадського порядку не здобуто, зокрема, свідок ОСОБА_3 , спокій якого, як зазначено у протоколі, порушено діями ОСОБА_1 , зазначив, що вказане у протоколі не відповідає дійсності, ОСОБА_1 неправомірних дій не вчиняла, на провокації ОСОБА_2 не відповідала. Окрім них трьох, під час події нікого більше не було.

Натомість фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник, зокрема, на ґрунті особистих стосунків та мав місце тривалий час. Дослідженими доказами по справі встановлено, що дії ОСОБА_1 викликані особистими неприязними відносинами між нею та потерпілою, були спрямовані один проти одного, а не на порушення громадського порядку.

Таким чином, встановлені у судовому засіданні обставини підтверджують відсутність в ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки та погрозах фізичною розправою в громадському місці, що б порушувало громадський порядок.

Згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 284 КпАП України,

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови, шляхом подання апеляційної скарги через Яворівський районний суд Львівської області.

Суддя Н.А. Кондратьєва