П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2019 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., при секретарі судового засідання Вереш А.В., за участі прокурора Цар І.І., особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, адміністративні матеріали, які надійшли від Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає та зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 начальника Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області -

за ч.1 ст.188-46 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №35-02/533 від 18 вересня 2019 року, складеним уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції, ОСОБА_1 , 18.09.2019 року вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 188-46 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме, обіймаючи посаду начальника Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, не надав на запит уповноваженої особи Національного агентства з питань запобігання корупції від 22.08.2019 №35-02/64418/19 інформацію, що міститься в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, чим порушив положення частини четвертої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції», тобто не виконав законних вимог Національного агентства з питань запобігання корупції.

18.09.2019 року уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції відносно ОСОБА_1 запроваджено протокол про адміністративне правопорушення №35-02/533 за частиною першою статті 188-46 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення заперечив,з підстав викладених ним у письмових поясненнях , які надіслав на адресу суду. Зокрема, стверджуючи, що ним вчинялися дії з надання відповіді на запит Національного агентства з питань запобігання корупції в межах повноважень, а прямого чи непрямого умислу у нього на ненадання інформації, що міститься в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, не було, що свідчить про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 188-46 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Також у судовому засіданні ОСОБА_1 зауважив на наявності підстав для закриття провадження щодо нього на підставі пункту першого частини першої статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Наголосив на тому, що листом від 28.08.2019 року за №5777/04.1-13 ГТУЮ у Закарпатській області поінформувало Національне агентство з питань запобігання корупції про направлення запиту від 22.08.2019 року №35-02/64418/19 до Міністерства юстиції України, а листом від 05.09.2019 року №5777/04.1-16 звернуло увагу, що Державний реєстр актів цивільного стану громадян містить інформацію про осіб щодо їх народження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені та смерть, проте не включає інформації, яка б підтверджувала або спростувала факт родинних стосунків між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .. Звернув увагу суду на те, що 07.08.2019 року до ГТУЮ у Закарпатській області надійшов лист Міністерства юстиції України № 29123/9063-32-19/19.1.1 від 05.08.2019 «Про інформування», яким Головні територіальні управління юстиції в областях та у місті Києві зобов`язано листи Національного агентства з питань запобігання корупції щодо здійснення перевірки фактів державної реєстрації актів цивільного стану направляті для розгляду до Міністерства Юстиції України , повідомивши про це НАЗК. Просив закрити провадження у справі . В наступне судове засідання після оголошеної в судовому засіданні перерви ОСОБА_1 не зявився, надіслав на адресу суду клопотання про розгляд справи у його відсутності.

Прокурор прокуратури Закарпатської області Цар І.І. в судовому засіданні просив розглянути справу на розсуд суду.

Заслухавши доводи ОСОБА_1 , позицію прокурора Цар І.І., дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до частини другої статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом та забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За приписами статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За положеннями статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, єдиною підставою адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення, як в нормативному так і у фактичному аспекті.

Кваліфікація того чи іншого правопорушення здійснюється шляхом встановлення його складу. Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом ознак, які характеризують дане діяння як адміністративне правопорушення і відрізняють його від інших правопорушень. Іншими словами, склад правопорушення - це встановлена правом сукупність ознак, при наявності яких анти-суспільне діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, кваліфікувати діяння як адміністративне правопорушення неможливо, а порушена справа підлягає закриттю.

Форми вини суб`єкта адміністративного проступку виявляються в двох основних формах умислі та необережності.

Умисел має місце в правопорушенні тоді, коли особа, що його вчинила, усвідомлювала суспільно небезпечні наслідки дії (щодо злочинів), що ним вчинена, або передбачала її суспільно шкідливі наслідки (щодо адміністративних проступків), бажала або свідомо допускала виникнення цих наслідків.

Прямий умисел має місце тоді, коли особа усвідомлює шкідливий для суспільства характер проступку, передбачає наслідки цього діяння і бажає, щоб ці наслідки наступили.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення за частиною першою статті 188-46 Кодексу України про адміністративні правопорушення сформульована як невиконання законних вимог (приписів) Національного агентства з питань запобігання корупції щодо усунення порушень законодавства про запобігання і протидію корупції, ненадання інформації, документів, а також порушення встановлених законодавством строків їх надання, надання завідомо недостовірної інформації або не у повному обсязі.

Водночас, кожна з унормованих у частині першій статті 188-46 Кодексу України про адміністративні правопорушення кваліфікуючих ознак становить окрему складову об`єктивної сторони зазначеного адміністративного правопорушення.

Як встановлено із змісту протоколу про адміністративне правопорушення, при викладенні суті вчиненого адміністративного правопорушення за частиною першою статті 188-46 Кодексу України про адміністративні правопорушення вказано бездіяльність ОСОБА_1 , яка виявилася у невиконанні законних вимог Національного агентства з питань запобігання корупції щодо надання інформації на запит від 22.08.2019 № 35-02/64418/19.

У відповідності до частини четвертої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» (у редакції, що діяла станом на час складання протоколу) державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи зобов`язані надавати запитувані Національним агентством документи чи інформацію упродовж десяти робочих днів з дня одержання запиту.

З протоколу про адміністративне правопорушення №35-02/533 від 18 вересня 2019 року та доданих до протоколу доказів вбачається, що Національне агентство з питань запобігання корупції отримало повідомлення, в якому міститься інформація про можливе порушення Великолучківським сільським головою Мукачівського району Закарпатської області Чопом ОСОБА_4 вимог Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, з огляду на що агентство провадило перевірку вказаних фактів на підставі пункту шостого частини першої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції».

З метою визначення наявності/відсутності конфлікту інтересів у сільського голови ОСОБА_2 , обґрунтування приватного інтересу під час підписання відзиву, встановлення обставин родинних стосунків між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , щодо якого сільський голова ОСОБА_2 , підписуючи відзив Великолучківської сільської ради від 20.03.2019 № 333 на апеляційну скаргу ОСОБА_5 , яка діяла в інтересах неповнолітніх ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , висловився, що рішенням суду першої інстанції законно визнано право спірного домоволодіння за ОСОБА_3 (рідним дядьком ОСОБА_2 ), до Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області надіслано відповідний запит від 22.08.2019 № 35-02/64418/19 за підписом керівника Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції, уповноваженої особи Національного агентства ОСОБА_8 .

Вказаний лист зареєстровано у Головному територіальному управлінні юстиції у Закарпатській області 27 серпня 2019 року за вхідним №577/04.1-13/19, що підтверджується відповідним штемпелем на першому аркуші листа від 22.08.2019 № 35-02/64418/19, та передано до виконання ОСОБА_9 27.08.2019 року.

У листі від 22.08.2019 № 35-02/64418/19 Національне агентство з питань запобігання корупції в особі керівника Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції запитувало на підставі пункту першого частини першої статті 12, статті 13 Закону України «Про запобігання корупції», рішення Національного агентства від 11.08.2016 №9 «Про визначення уповноважених осіб Національного агентства з питань запобігання корупції» (зі змінами) надати відомості, які містяться в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, щодо народження і походження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та народження і походження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Водночас у листі від 22.08.2019 № 35-02/64418/19 звернуто увагу, що Національне агентство просить надати лише інформацію, яка б підтверджувала або спростовувала факт родинних стосунків між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що не містить додаткових персональних даних, окрім уже зазначених у запиті прізвищ, імен, по батькові та дат народження цих осіб.

За таких умов у начальника Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області або особи, що виконує обов`язки керівника територіального управління, виник обов`язок відповідно до частини четвертої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції», а саме, у десятиденний строк з моменту отримання запиту, письмово надати відповідь із запитуваною інформацією.

Як встановлено у судовому засіданні та не оспорюється особами, які взяли участь у справі, листом від 28.08.2019 року за №5777/04.1-13 начальник Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області ОСОБА_10 Д. повідомив двох адресатів, а саме, Управління державної реєстрації актів цивільного стану Департаменту державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України та Департамент моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції, про отримання запиту від 22.08.2019 № 35-02/64418/19 та подальше його скерування до вищевказаного Департаменту Міністерства юстиції України.

Підставою для переадресування запиту слугував доведений до відома територіальних управлінь лист Міністерства юстиції України за підписом Заступника Міністра з питань державної реєстрації І.Садовської від 05.08.2019 за № 29123/9063-32-19/19.1.1 від 05.08.2019 «Про інформування», згідно з яким з метою належного виконання покладених на Мін`юст України та підпорядковані територіальні органи завдань, визначених законодавством, та з урахуванням пункту 5 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 №228, Головним територіальним управлінням юстиції в областях та м.Києві повідомлялось, що у разі надходження безпосередньо від НАЗК листів щодо здійснення перевірки фактів державної реєстрації актів цивільного стану, такі листи необхідно для розгляду направляти Міністерству юстиції України, повідомивши про це НАЗК.

За змістом даного листа наведений порядок розгляду листів НАЗК обумовлено домовленостями, досягнутими під час проведення 04.03.2019 наради під головуванням Віце прем`єр-міністра з питань європейської та євроатлантичної інтеграції України та 20.03.2019 під головуванням Прем`єр-міністра України.

Окрім того, начальником Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області Когутичем Є.Д. у відповідь на запит від 22.08.2019 № 35-02/64418/19 у строк, визначений статтею 12 Закону України «Про запобігання корупції», повідомлено, що Державний реєстр актів цивільного стану громадян містить інформацію про осіб щодо їх народження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені та смерть, проте не включає інформації, яка б підтверджувала або спростувала факт родинних стосунків між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (лист від 05.09.2019 № 5777/04.1-16).

Конституція України гарантує непорушність прав і свобод людини та невтручання в її особисте й сімейне життя. У розумінні частини другої статті 5 Закону «Про захист персональних даних» не є конфіденційною інформацією персональні дані, що стосуються здійснення особою, яка займає посаду, пов`язану з виконанням функцій держави або органів місцевого самоврядування, посадових або службових повноважень. Однак не вся конфіденційна інформація щодо особи, уповноваженої на виконання функцій держави чи органів місцевого самоврядування, може бути надана, а лише та, яка стосується порядку призначення чи перебування на відповідній посаді. В частині відомостей про походження (зокрема інформація про дітей, батьків, які можуть бути ідентифіковані як інші фізичні особи) ОСОБА_2 , а також даних про народження і походження ОСОБА_3 , обробка таких даних захищається Законом України «Про захист персональних даних», доступ до них обмежений в силу конфіденційності. Лише власник персональних даних акумулює всю сукупність повноважень на свої персональні дані: за умови поінформованості фізична особа може надати дозвіл на дії з його персональними даними відповідно до мети їх обробки. При цьому, відповідно до частини другої статті 14 Законом України «Про захист персональних даних» поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Такі ж приписи унормовані і у статті 11 Закону України «Про інформацію».

Відтак, надання начальником Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області Когутичем Є.Д. відповіді 05.09.2019 за № 5777/04.1-16 на запит уповноваженої особи Національного агентства з питань запобігання корупції від 22.08.2019 № 35-02/64418/19 у визначений законодавством строк спростовує викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини щодо вчинення посадовою особою адміністративного правопорушення.

Згідно ст.252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Приймаючи до уваги конкретні обставини справи, приходжу до висновку, що провадження по справі підлягає закриттю в зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення на підставі частини першої статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Керуючись ст. ст. 247, 283-285, 287-294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі відносно начальника Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за частиною першою ст.188-46 Кодексу України про адміністративні правопорушення на підставі частини першої статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області К.К. Бенца