Справа № 297/1476/17
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

17.01.2019 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Гошовського Г.М. розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, в якій ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на постанову судді Берегівського районного суду Закарпатської області від 17.11.2017.

Цією постановою ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянин України, мешканець АДРЕСА_1, суддя у відставці, визнаний винним у вчиненні адміністративних правопорушень за таких обставин.

01.07.2015, обіймаючи посаду судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, ОСОБА_1 відкрив провадження у справі за позовом товариства з додатковою відповідальністю (ТДВ) «Мукачівський пивоварний завод» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, постановив у ній ухвали від 16.07.2015, 12.10.2015, 04.11.2015, 08.12.2015, і ухвалив рішення від 23.12.2015, яким позов задовольнив частково, стягнув з відповідача в користь підприємства 28613 грн. 98 коп. та 286 грн. 14 коп. судового збору, а також додаткове рішення від 05.01.2016 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» 2000 грн. за проведення експертизи.

Водночас, з 15.04.2004, включаючи період розгляду справи, ОСОБА_1, його дружина ОСОБА_3 та донька ОСОБА_4 володіли цінними паперами ТДВ «Мукачівський пивоварний завод»: кожний з них був і є власником 1328 акцій номінальною вартістю 332 грн.

Суддя вважав, що оскільки цінні папери, які належать ОСОБА_1 та членам його сім'ї, пов'язані з господарською діяльністю ТДВ «Мукачівський пивоварний завод», вказана обставина стосувалась його приватного майнового інтересу, створювала конфлікт інтересів, потребувала врегулювання, однак врегульована у передбачений законом спосіб не була.

Неповідомлення ОСОБА_1 про наявність у нього та членів його сім'ї цінних паперів кваліфіковано суддею за ч.1 ст. 172-7 КУпАП як неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів, а розгляд ним справи, постановлення ухвал і ухвалення рішень в ній - як вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів - за ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Однак, приймаючи до уваги, що з часу виявлення цих обставин минуло більше трьох місяців, суддя провадження в справі закрив у зв'язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі ставить питання про скасування постанови і закриття провадження в справі за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вважає, що обов'язковою ознакою правопорушень, відповідальність за які передбачена частинами першою та другою ст. 172-7 КУпАП, є наявність у суб'єкта реального конфлікту інтересів. Якщо ж тлумачити цей термін відповідно до п.2 примітки до ст. 172-7 КУпАП, ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», та навіть до роз'яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у листі від 22.05.2017 № 223-943/0/4/-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією», на які послався суддя в оскарженій постанові, то для встановлення факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів, суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями повинна безпосередньо впливати на вчинення чи невчинення дій під час виконання таких повноважень, об'єктивність або неупередженість прийняття рішень. Таким чином, у справі має бути доведено чітко визначений приватний інтерес особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суперечність між цим інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями та безпосередній вплив цього інтересу на об'єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

В даному ж випадку не встановлено, що наявність цінних паперів ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» у нього та членів його сім'ї вплинуло на його об'єктивність та неупередженість під час розгляду справи за позовом ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди. Зауважує, що він та члени його сім'ї отримали вказані цінні папери безкоштовно, в порядку безоплатної приватизації, дивідендів по них не отримували, участі в роботі ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» не брали.

Окрім цього, вказує, що адміністративні правопорушення, передбачені ст. 172-7 КУпАП, є умисними, тобто суб'єкт свідомо не повідомляє про наявність у нього реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів і при цьому усвідомлює протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачає її шкідливі наслідки і бажає їх або свідомо допускає настання цих наслідків. Між тим, у справі не доведено, що він був обізнаний та попереджений про обов'язок повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів.

Зауважує, що посилання в оскарженій постанові на п.5 рішення № 46 Ради суддів України від 07.09.2017 щодо потреби врегулювання конфлікту інтересів за наявності у судді або членів його сім'ї акцій господарського товариства, яке є одним з учасників судової справи, що знаходиться в його провадженні, є неправильним, оскільки воно не є нормативно-правовим актом, носить рекомендаційний характер, не дає висновків щодо доведеності вини і на час розгляду ним справи не існувало.

Особи, які брали участь у провадженні в справі були завчасно, установленим порядком повідомлені про час і місце апеляційного розгляду справи, однак у судове засідання не прибули, про причини неприбуття суд не повідомили, клопотань про відкладення її розгляду не подали.

Апеляційний суд перевірив матеріали справи, доводи апеляційної скарги і знаходить, що вона підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Статтею 280 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Адміністративним правопорушенням, що його передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, є неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. За ч. 2 ст. 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Пункт 2 примітки до цієї статті визначає, що під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Отже для висновку про наявність у особи реального конфлікту інтересів та про прийняття нею рішення в умовах реального конфлікту інтересів необхідно встановити: 1) наявність в особи приватного інтересу; 2) наявність суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями; 3) наявність впливу цієї суперечності на об'єктивність або неупередженість рішення; 4) наявність повноважень на прийняття рішення.

При цьому, має бути визначено, в чому саме полягає приватний інтерес особи, в чому саме проявляється суперечність між цим приватним інтересом та службовими чи представницькими повноваженнями цієї особи та її вплив на прийняття рішення. Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Між тим, ні в протоколі про адміністративне правопорушення, ні в оскарженій постанові судді не зазначено, в чому конкретно полягав приватний інтерес ОСОБА_1 при розгляді справиза позовом ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, у постановленні ним в ній саме таких ухвал та ухваленні в ній саме таких рішень, в чому конкретно полягала суперечність між його приватним інтересом, в разі наявності такого, та його службовими повноваженнями, яким чином така суперечність могла вплинути чи вплинула на об'єктивність або неупередженість постановлених ухвал та ухвалених рішень.

Відповідно до ст. 65 Закону України «Про господарські товариства» товариством з додатковою відповідальністю визнається товариство, статутний (складений) капітал якого поділений на частки визначених установчими документами розмірів. Учасники такого товариства відповідають за його боргами своїми внесками до статутного (складеного) капіталу, а при недостатності цих сум - додатково належним їм майном в однаковому для всіх учасників кратному розмірі до внеска кожного учасника. До товариства з додатковою відповідальністю застосовуються норми статей 4, 11, 51-1- 64 цього Закону з урахуванням особливостей, передбачених даною статтею.

Згідно зі ст. 58 цього Закону вищим органом товариства є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників.

У розділі 2 статуту ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» затвердженого протоколом установчих зборів засновників № 01 від 08.05.2012, серед засновників (учасників) товариства ОСОБА_5, або члени його сім'ї не значаться.

В додатку №1 до статуту ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» (а.с.35-42, 174-178), що є його невід'ємною частиною, наведено перелік осіб, що були акціонерами ВАТ «Мукачівський пивоварний завод» станом на 08.05.2012, і стануть засновниками (учасниками) ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» за умови подання ними (їх спадкоємцями) відповідних заяв про вступ до ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» та підписання установчого документу (Статуту) ТДВ «Мукачівський пивоварний завод». В даному переліку, під порядковими номерами 84, 85 і 97 відповідно, зазначені ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_3, кожен з яких володіє часткою загальною вартістю 332,00 грн., що відповідає 0,042894 % до статутного (складеного) капіталу.

Фактів подання ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 заяв про вступ до ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» у справі не встановлено, серед осіб, які підписали статут товариства вони не значаться. Згідно з довідкою № 68 від 06.11.2017, наданою директором ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» (а.с. 296), ОСОБА_1 участі у збільшенні частки в статутному фонді товариства не приймав, ні він, ні члени його сім'ї дивідендів по акціях підприємства ніколи не отримували. Доказів участі ОСОБА_1 у господарській діяльності товариства, в тому числі у прийнятті будь-яких управлінських рішень прокурором також не встановлено, що, в свою чергу, не дає підстав для припущення будь-якої, пов'язаної з розглядом справи, зацікавленості ОСОБА_1 в роботі товариства, а тим більше наявності у нього приватного інтересу.

З пояснень ОСОБА_1 під час розгляду даної справи в суді першої інстанції та зі змісту апеляційної скарги вбачається, що наявність цінних паперів у нього і членів його сім'ї не створювала для нього ніякого приватного інтересу в справі і ніяк не впливала на об'єктивність та неупередженість прийнятих ним у справі рішень. Цей факт підтверджується, зокрема, тим, що позов до ОСОБА_2 був задоволений ним тільки частково, що доказів його умислу на приховання будь-якого реального конфлікту інтересів, а тим більше прийняття рішень за його наявності, у справі немає.

Ці пояснення ОСОБА_1 не спростовані, тому не можуть бути відкинуті, а їх урахування виключає наявність в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП.

Таким чином існування приватного інтересу ОСОБА_1 під час розгляду ним справи за позовом товариства з додатковою відповідальністю (ТДВ) «Мукачівський пивоварний завод» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, а отже і можливої суперечності між таким інтересом та його службовими повноваженнями, що впливала б на об'єктивність або неупередженість при прийнятті ним судових рішень у цій справі, як обов'язкових елементів складів правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, не встановлено.

Що стосується рішення № 46 Ради суддів України від 07.09.2017, пункт 5 якого містить чітке роз'яснення про створення конфлікту інтересів наявністю у судді або членів його сім'ї акцій господарського товариства, яке є одним із учасників судової справи, що знаходиться в провадженні судді, то посилання на нього в даному випадку для спростування пояснень ОСОБА_1 є неприйнятним, оскільки на час розгляду ним справи (з 01.07.2015 по 05.01.2016) ні цих ні інших роз'яснень з цього приводу, на які послався суддя в оскаржений постанові, не існувало.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, тому постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню, а провадження у справі закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу задовольнити, постанову судді Берегівського районного суду від 17.11.2017, якою провадження в справі щодо ОСОБА_1 про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, закрито на підставі п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП, скасувати, провадження в цій справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Гошовський