Справа № 359/9794/18 Головуючий у І інстанції Кабанячий Ю.В.
Провадження № 33/824/614/2019 Доповідач у 2 інстанції Миколюк О.В.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

іменем України

01 лютого 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Миколюк О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві адміністративну справу за участю:

особи, що притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_2,

представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3,

представника Київської митниці ДФС України - Захарова А.О.,

за апеляційною скаргою представника Київської митниці ДФС України Рунова Т.В., на постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 грудня 2018 року, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 грудня 2018 року,

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Черкаської обл., місце проживання: АДРЕСА_1,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накладено штраф у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп.

Вилучену, згідно протоколу про порушення митних правил 0814/12500/18 від 30.10.2018 року готівку в розмірі 800 (вісімсот) доларів США та 700 (сімсот) євро - повернуто ОСОБА_2

Стягнуто з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 в дохід держави понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 41 грн. 02 коп.

Згідно з постановою суду, 30.10.2018 о 12 год. 47 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), який відлітав літаком авіакомпанії «FLY DUBAI» до м. Дубай рейсом № 728, своїми діями обрав канал, позначений символами - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), було задано запитання щодо наявності в нього готівки, па що громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), відповів, що мас приблизно 12 000 доларів США. Після цього громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), було запрошено до службового приміщення митниці залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», де ним була видана готівка в розмірі 12 100 доларів США та 700 євро, що знаходились в одному із відділень гаманця пасажира, що лежав в наплічній сумці пасажира (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), вся готівка належить йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 Євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми громадянину України ОСОБА_2 (ОСОБА_2) було пропущено 11 300 доларів США (еквівалент 9 929 євро згідно курсу НБУ станом на 30.10.2018). За протоколом про порушення митних правил вилучено 800 доларів США та 700 євро.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2) під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі з наданням банківських документів про зняття готівки, відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 та доповненнями, внесеними Постановами Правління Національного банку, та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», 30.10.2018 складено протокол про порушення митних правил №0814/12500/18.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0814/12500/18 вилучено: долари США за курсом НБУ на 30.10.2018 за 100 доларів США - 2820-2526 грн., кількістю - 800, вартістю 22562 грн. 02 коп. Євро за курсом НБУ на 30.10.2018 за 100 євро - 3209-7295 грн., кількістю 700, вартістю 22468 грн. 11 коп.

Не погоджуючись з постановою суду, представник Київської митниці ДФС України Рунов Т.В. просить постанову скасувати та постановити нову постанову, якою ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні порушення митних правил за ст.471 Митного кодексу України, застосувати до нього стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 грн. та конфіскації затриманої по справі валюти.

В обґрунтуванні вказує, що суд першої інстанції в порушення вимог ст.ст. 251, 252, 280 КУпАП, підійшов до розгляду справи однобічно та упереджено, вважає, що під час розгляду справи не було встановлено, що застосування конфіскації валюти у сумі 800 (вісімсот) доларів США та 700 (сімсот) євробуде для ОСОБА_2 «надмірним індивідуальним тягарем», крім того, звертає увагу, що з виявлених у ОСОБА_2 коштів, 11 300 доларів США було пропущено через митний кордон, таким чином, при співставленні суми валюти, пропущеної ОСОБА_2 під час здійснення митного контролю та суми, яка підлягає конфіскації, можна дійти до висновку про дотримання критерію пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини) у разі застосування додаткового стягнення у виді конфіскації валюти.

В запереченні на апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС України РуноваТ.В. - представник ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду без змін, в обґрунтуванні звертає увагу на необґрунтованість та невідповідність доводів апеляційної скарги вимога закону та вмотивованість постанови суду.

Заслухавши доповідь судді, представника Київської митниці - Захарова А.О., який просив задовольнити апеляційну скаргу, ОСОБА_2 та його представника - адвоката ОСОБА_3, що підтримали судове рішення, вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до наступного.

Оцінюючи на правовій підставі докази, суд першої інстанції виходив із того, що громадянин України ОСОБА_2 своїми діями, які полягали у проходженні митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки в сумі, що не перевищує 10 000 євро, або еквівалент цієї суми в іншій валюті, порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, оскільки на момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» з приводу декларування до інспекторів митниці не звертався.

На підставі статті ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Суд першої інстанції в повній мірі врахував обставини справи, характер скоєного, особу правопорушника, відсутність обтяжуючих обставин, прийшов до правильного та вмотивованого висновку, що на правопорушника може бути накладено стягнення у вигляді адміністративного штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, без конфіскації вилученої валюти.

Під час розгляду апеляційної скарги знайшли своє підтвердження наступні обставини.

ОСОБА_2 не задекларував кошти, оскільки був неосвідчений у такому декларуванні, наміру приховувати валюту від працівників митниці у нього не було, на запитання інспектора митниці відразу відповів про наявність у нього готівки в розмірі приблизно 12 000 доларів США, які були його особистими коштами отриманими від заробітної плати, ОСОБА_2 працює на посаді Генерального директора ТОВ «Європейська гільдія», ТОВ «Європейська гільдія» здійснює діяльність у сфері оптової торгівлі зерном, насінням і кормами для тварин (основний); оптової торгівлі фруктами й овочами; цукром, шоколадом і кондитерськими виробами та іншими продуктами, з метою розвитку експортного напрямку торгівлі, 30.10.2018 громадянин України ОСОБА_2 прямував у службове відрядження до м. Дубай, ОАЕ для проведення переговорів з партнерами, налагодження договірних зав'язків з метою укладення зовнішньоекономічних контрактів. Грошові кошти в сумі 12 100 доларів США - це кошти, що бути видані ТОВ «Європейська гільдія» громадянину України ОСОБА_2 на оплату готелю, харчування, транспорту, придбання презентів для ділових партнерів, оплату ділових обідів з партнерами під час переговорів, а також добові за відрядження, що підтверджується довідкою ТОВ «Європейська гільдія» від 26.11.2018 № 26/11-1, що долучено до матеріалів справи, кошти в сумі 700 євро є особистими збереженнями громадянина України ОСОБА_2 накопичені за тривалий час з отриманої заробітної плати як Генерального директора ТОВ «Європейська гільдія», що підтверджується копією довідки про доходи, долученої до матеріалів справи.

З урахуванням письмових пояснень ОСОБА_2 та суми переміщуваної через митний кордон не задекларованих митному органу коштів, яка складала 12 100 доларів США та 700 євро, враховуючи, що правопорушення вчинено ОСОБА_2 з необережності, у зв'язку з тим, що він не мав на меті приховувати цю суму та в добровільному порядку сам повідомив працівників митниці про належність в нього приблизно 12 000 доларів США, крім того, у матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про можливість накладення стягнення без конфіскації майна.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин апеляційним судом не встановлено.

Для вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон); джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

Висновок про звільнення порушника від адміністративного стягнення у вигляді конфіскації безпосереднього предмета правопорушення можливий за сукупності умов, а саме: правопорушник здійснив правопорушення з необережності, без приховування предмета, порушив правила проходження (проїзду) через «зелений коридор»; порушник перемістив предмет (грошові кошти) для власного використання (оплати проживання, харчування, лікування), і цей предмет має безсумнівно підтверджене законне походження та загалом може бути законно переміщений через митний кордон України за умови письмового декларування; предмет правопорушення не підлягає обкладенню митними платежами чи іншими податками та зборами; порушення митних правил полягає лише в тому, що предмет не було письмово задекларовано порушником, і жодних інших негативних наслідків порушення не настало - державі не завдано майнової шкоди, збитків у вигляді не сплати митних платежів.

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи особу винного, природу походження та мету використання грошових коштів, майновий стан правопорушника, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушення положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, тобто є не пропорційним, оскільки покладає на ОСОБА_6 «індивідуальний надмірний тягар».

Приймаючи до уваги вищевказані обставини та дані, на які послався суд при визначенні стягнення для гіль О.О., апеляційний суд вважає за можливе погодитись з постановою суду першої інстанції.

Доводи, які зазначені в апеляційній скарзі Київської митниці ДФС України, апеляційний суд вважає такими, що не впливають на правильність висновків суду першої інстанції та законність прийнятої постанови.

На підставі наведеного та керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС України Рунова Т.В. - залишити без задоволення, а постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 грудня 2018 року щодо ОСОБА_2 за ст.471 МК України, без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: О.В. Миколюк