Справа № 523/3085/19
Номер провадження 3/523/1690/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" травня 2019 р. м.Одеса

Суддя Суворовського районного суду м.Одеси Дяченко В.Г, за участі прокурора Лялін І.І., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності Михайленко ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, місце проживання: АДРЕСА_1 , працює на посаді головного спеціаліста сектору виплат відділу грошових виплат і компенсацій управління соціального захисту населення у Суворовському районі Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради,

за ст.172-6 ч.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №167/2019 від 23.02.2019 року, складеного уповноваженою особою Національної поліції України, ОСОБА_3 , працюючи на посаді головного спеціаліста сектору виплат відділу грошових виплат і компенсацій управління соціального захисту населення у Суворовському районі Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради, являючись особою на яку поширюються вимоги Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила у встановлений термін Національне агенство з питань запобігання корупції (далі НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в зв`язку з придбанням 30.05.2018 року нерухомого майна у вигляді квартири загальною площею 59 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , оціночною вартістю 736392,00 грн., згідно договору купівлі-продажу майнових прав на квартиру №1-1.

Також особою уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення зазначено, що право власності на зазначену квартиру у ОСОБА_2 виникло на підставі акту приймання передачі нерухомого майна від 02.03.2018 року, договору серія та номер: 1-1 виданий 02.03.2018 року, видавник ТОВ «ОБСЛУГОВУЮЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «НОВИЙ КВАРТАЛ».

ОСОБА_2 надала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані лише 19.09.2018 року о 16.30 год., тобто з порушенням десятиденного строку відповідно до вимог ч.2 ст.52 Закону.

В своїх поясненнях в судовому засіданні ОСОБА_2 вказала, що своєї вини у вчиненні правопорушення яке передбачене ст.172-6 ч.2 КУпАП не визнає, вказала, що про необхідність протягом десяти днів повідомляти НАЗК про суттєві зміни у майновому стані не знала, вважала, що квартиру потрібно зазначити в щорічній декларації за 2018 рік що і зробила. Пребуваючи у шлюбі з ОСОБА_4 з 24.11.2012 року, придбали двокімнатну квартиру, яка є предметом розгляду справи шляхом укладання 02.08.2016 року договору купівлі-продажу №1-1 майнових прав на квартиру між ОСОБА_4 та ТОВ «ОБСЛУГОВУЮЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «НОВИЙ КВАРТАЛ».

Згідно умов договору ОСОБА_4 зобов`язується сплатити іншій стороні 736392, 00 грн., а ТОВ «ОБСЛУГОВУЮЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «НОВИЙ КВАРТАЛ» зобов`язується протягом терміну, зазначеного в п.п.1.2 своїми і залученими силами організувати будівництво і здачу в експлуатацію житлового будинку, в якому розташована квартира, яка є предметом купівлі-продажу (п.1.6 Договору).

ОСОБА_4 виконав умови договору купівлі продажу та сплатив ТОВ «ОБСЛУГОВУЮЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «НОВИЙ КВАРТАЛ» грошові кошти у сумі 736392,00 грн., що підтверджується квітанціями до прибуткових касових ордерів №162 від 02.08.2016 року, №163 від 03.08.2016 року, №164 від 04.08.2016 року, №165 від 05.08.2016 року, №166 від 07.08.2016 року.

ТОВ «ОБСЛУГОВУЮЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «НОВИЙ КВАРТАЛ» виконало свої зобов`язання по договору та після закінчення будівництва передало квартиру 02.03.2018 року, за спільною згодою подружжя, ОСОБА_2

В деклараціях особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 та 2017 роки ОСОБА_2 вказувала вищезазначену квартиру як об`єкт незавершеного будівництва що оформлений на чоловіка, що свідчить про відсутність умислу на ухиляння від декларування майна.

Суд перевірив надані докази та погоджується з тим, що ОСОБА_2 , займаючи посаду головного спеціаліста сектору виплат відділу грошових виплат і компенсацій управління соціального захисту населення у Суворовському районі Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради, відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», є субєктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Частиною 2 ст.172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон) у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єктадекларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за №961/29091, відповідно до якої, під суттєвою зміною у майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Згідно із Законом України «Про державний бюджет на 2018 рік» прожитковий мінімум на 1 січня 2018 року для працездатних осіб становить1762 гривень, тобто суб`єкт декларування у 2018 році повідомляє НАЗК у разі, якщо сума доходу або придбаного майна перевищує 88100 грн.

Таким чином, вказана норма Закону України «Про запобігання корупції» містить дві альтернативні дії, які можуть призвести до суттєвих змін у майновому стані - отримання особою одноразового доходу або придбання майна на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

«Придбання майна» для цілей цієї статті означає укладення будь-якого двостороннього цивільно-правового договору, на підставі якого субєкт декларування придбав оплатно у власність будь-яке майно, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1січня відповідного року. Отримання субєктом декларування будь-якого майна на підставі одностороннього цивільно-правового договору (наприклад, договору дарування, заповіту) також слід вважати суттєвою зміною його майнового стану, однак у такому випадку у повідомленні НАЗК інформація про це вказується не як про придбання майна, а як про отримані доходи. При цьому, якщо при отриманні спадщини оцінка спадкового майна не проводилася, то повідомлення про суттєву зміну у майновому стані субєктом декларування не подається.

Як вбачається з формулювання обвинувачення даного адміністративного правопорушення повязаного з корупцією ОСОБА_2 ставиться в вину наступне формулювання «не повідомила у встановлений термін Національне агенство з питань запобігання корупції (далі НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в зв`язку з придбанням 30.05.2018 року нерухомого майна у вигляді квартири загальною площею 59 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , оціночною вартістю 736392,00 грн., згідно договору купівлі-продажу майнових прав на квартиру №1-1».

Разом з тим, зважаючи на вищевказані визначення дій, що складають обєктивну сторону вказаного адміністративного правопорушення, вбачається, що придбання ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 року майна у вигляді квартири загальною площею 59 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , оціночною вартістю 736392,00 грн., є некоректним та незрозумілим.

ОСОБА_4 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі з 24.11.2012 року. За період перебування в шлюбі, 02.08.2016 року подружжя придбало майно яке стало їх спільною власністю. Майно зареєстровано за згодою на одного з подружжя. Вартість майна та його призначення, на час придбання та на час реєстрації не змінились.

Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦК спільною сумісною власністю є спільна власність двох чи більше осіб, у яких завідомо не визначені частки кожної з них. Отже, праву спільної сумісної власності притаманні такі риси як множинність її суб`єктів (співвласників) та єдність її об`єкта. Тому єдиною вирішальною ознакою виділення сумісної власності як різновиду права спільної власності є факт відсутності існування в ньому ідеальних часток кожного із співвласників, які б давали можливість виявити обсяг їх прав за наявності бажання одержати конкретну частину у спільному майні та розпорядитися нею

Як відомо, зміст права власності становлять належні власникові права володіння, користування та розпорядження своїм майном, які він здійснює на власний розсуд (статті 317, 319 ЦК). Ці принципові положення щодо змісту права власності як речового права, здійснюваного власником відповідно до закону за своєю волею і незалежно від волі інших осіб, мають поширюватися і на право спільної власності, в тому числі спільної сумісної власності.

У відповідності до вимог ст. 60 Сімейного кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності. Вважається, що кожна річ індивідуального користування, є обєктом права спільної сумісної власності. Таким чином, основним законним правовим режимом майна подружжя, як вже зазначалося, є правовий режим спільної сумісної власності. Для визнання речей, набутих за час шлюбу, об`єктами спільної сумісної власності подружжя не має значення, на ім`я кого з них оформлене це майно.

Відповідно до ст. 63 СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпорядження спільним сумісним майном, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Тобто в даній нормі визначено порядок здійснення подружжям усіх трьох правомочностей щодо їхнього сумісного майна.

Таким чином, з врахуванням вищевказаних норм цивільного та сімейного законодавства, та обставинами, які існували на час придбання майна та його реєстрації і які були перевірені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що квартира, про яку на думку обвинувачення ОСОБА_2 не повідомила НАЗК, є обєктом спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_4

Суд не може перейти до вивчення обставин набуття ОСОБА_2 у власність частки спільного майна подружжя, так як вона особою що склала протокол про адміністративне правопорушення не визначена та не встановлено її вартість і це не є визначенням її вини в протоколі про адміністративне правопорушення з підстав що наведені нижче.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

До того ж, формулюванням обвинувачення даного адміністративного правопорушення повязаного з корупцією ОСОБА_2 ставиться в вину неповідомилення про суттєву зміну майнового стану, тоді як протоколом встановлено обставини несвоєчасного повідомлення НАЗК про суттєву зміну саме 19.09.2018 року, що змушує суд у своєму рішенні уточнювати фактичні обставини справи, а це становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції ЄСПЛ.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Крім іншого, суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків. Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

В протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що ОСОБА_2 з попередженнями про обмеження, що пов`язані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування, у тому числі обмеженнями встановленими Законом України «Про запобігання корупції» ознайомлена під підпис.

На підтвердження зазначеної обставини надано лист в.о. начальника департаменту праці і соціальної політики ОМР від 10.01.2019 року, однак в ньому зазначено дві взаємовиключаючі обставини що викликають сумнів у їх достовірності, а саме, ознайомлення ОСОБА_5 .В ОСОБА_6 про обмеження які встановлені Законом під підпис та знаходження ОСОБА_2 з 21.01.2015 року по 17.10.2019 року у відпустці для догляду за дитиною до досягнення дитиною пятирічного віку. Інших доказів цієї обставини суду не надано.

Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов`язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року, та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Прокурор в судовому засіданні зазначив, що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, однак суд з цим не погоджується врахувавши вищенаведене.

На підставі викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, в зв`язку з чим, провадження в справі необхідно закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п.1 ч. 1 ст.247, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Суворовський районний суд м.Одеси особою, щодо якої її винесено, його захисником, а прокурором - в межах повноважень, визначених ч.5 ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: