3/337/1127/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2019р. Суддя Хортицького районного суду м.Запоріжжя Мурашова Наталія Анатоліївна, розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Головного управління Держпраці у Запорізькій області, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в.о. голови ОСББ «Горлиця Діамант», зареєстрована та мешкає: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 41 КУпАП,

Права, передбачені ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП, роз`яснені.

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №ЗП 3489/315/АВ/П/ПТ, складеного 19.11.2019р. інспектором праці ГУ Держпраці у Запорізькій області Данілевською Г.В., ОСОБА_1 , будучи в.о. голови правління ОСББ «Горлиця Діамант», місце знаходження: м АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 ..Хортицьке АДРЕСА_4 , в порушення ч.2 ст.47 КЗпП України не забезпечила видачу в день звільнення копії наказу від 16.04.2019р. №1-01 про звільнення ОСОБА_2 з ініціативи власника або уповноваженої ним особи на підставі п.4 ст.41 КЗпП та в порушення ч.1 ст.116 КЗпП України в день звільнення письмово не повідомила ОСОБА_2 про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.41КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнала подала письмові заперечення, в яких зазначила, що її як посадову особу не було повідомлено в установленому законом порядку з рішенням про проведення перевірки, в порушення вимог Порядку здійснення державного нагляду за додержанням законів про працю, затвердженого постановою КМУ №295 від 26.04.2017р. (далі Порядок №295), перевірка проведена у формі невиїзного інспектування, а не інспекційного відвідування. Такі дії вона вважає неправомірними, у зв`язку з чим оскаржили їх до Запорізького окружного адміністративного суду в порядку адміністративного судочинства і на даний час рішення по справі не прийнято. Щодо суті зазначених порушень, які викладені в Акті перевірки та протоколі, то відносини, які виникають між головою ОСББ та ОСББ, не мають характеру трудових, виконання обов`язків головою правління ОСББ не характеризується ознаками найманої праці, до них не застосовуються норми КЗпП щодо виплати заробітної плати та звільнення з посади, оскільки ця посада є виборною, голова правління обирається зі складу членів правління ОСББ та отримує матеріальне заохочення, яке визначається також виключно рішенням загальних зборів ОСББ. При цьому, обрання, відкликання членів правління ОСББ є виключною компетенцією загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку. Повноваження ОСОБА_2 як голови правління ОСББ припинені на підставі рішення загальних зборів від 03.03.2019р., у зв`язку з чим новим головою правління ОСББ ОСОБА_1 16.04.2019р. було видано наказ про звільнення ОСОБА_2 з займаної посади на підставі ч.1 ст.41 КЗпП за одноразове грубіє порушення трудових обов`язків, копія наказу вручена звільненому працівнику в день звільнення, але від ознайомлення та отримання вона відмовилась, про що складено акт. В цей же день з ОСОБА_2 проведено повний розрахунок на суму 9357,16грн. Спір щодо законності звільнення ОСОБА_2 розглядався Хортицьким районним судом м.Запоріжжя і в задоволенні її позову було відмовлено, рішення набрало законної сили. Відповідно до постанови КМУ від 21.08.2019р. №823 проведення перевірки під час, коли триває судовий розгляд, заборонено. Таким чином, просить закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, вважає необхідним провадження у справі закрити, виходячи з такого.

Згідно з ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245 КУпАП).

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У своїх рішеннях, в тому числі і проти України, ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

П.2 ст.6 Конвенції про основні права та свободи людини і відповідна практика ЄСПЛ вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного.

Деталі обвинувачення мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

У зв`язку із застосуванням даного принципу саме інспектор праці, як особа, що виявила факт адміністративного правопорушення, повинен зібрати докази наявності події і складу адміністративного правопорушення, винуватості особи, тобто довести наявність законних підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Крім того, суд враховує, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для ініціювання притягнення особи до адміністративної відповідальності, окрім виключень, зазначених у ст.258 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування (ст.251 КУпАП) у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП.

Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначається: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Як вже зазначалось вище, за протоколом про адміністративне правопорушення №ЗП 3489/315/АВ/П/ПТ від 19.11.2019р., ОСОБА_1 звинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, а саме в тому, що в порушення ч.2 ст.47 КЗпП України не забезпечила видачу ОСОБА_2 в день звільнення копії наказу від 16.04.2019р. №1-01 про звільнення з ініціативи власника або уповноваженої ним особи на підставі п.4 ст.41 КЗпП та в порушення ч.1 ст.116 КЗпП України в день звільнення письмово не повідомила ОСОБА_2 про нараховані суми, належні працівникові при звільненні.

Так, відповідно до ч.2 ст. 47 КЗпП України у разі звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу він зобов`язаний також у день звільнення видати йому копію наказу про звільнення з роботи. В інших випадках звільнення копія наказу видається на вимогу працівника.

Відповідно до ч.1 ст.116 при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

Ч.1 ст.41 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України "Про звернення громадян", або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю у вигляді штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення за ст.41 КУпАП, як правило, є акт перевірки уповноваженою посадовою особою Державної служби України з питань праці.

Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю затверджений постановою КМУ №823 від 21.08.2019р. (далі Порядок №823) і передбачає, що такий контроль здійснюється у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів (п.2).

Підстави для проведення інспекційного відвідування визначені в п.5 Порядку №823.

Про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі (п.8).

На вимогу об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи інспектор праці надає копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та вносить запис про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису (п.9).

Відповідно до пп.4 п.13 Порядку №823 інспекторам праці забороняється розглядати та перевіряти питання, яке є предметом розгляду в суді або щодо якого набрало законної сили рішення суду, перевіряти своєчасність, правильність і повноту виконання рішень суду.

Відповідно до п.19 Порядку №823 за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення.

Згідно з п.27, 28 цього ж Порядку у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

У разі виконання припису в установлений у ньому строк заходи до притягнення об`єкта відвідування до відповідальності не вживаються.

Суд встановив, що порушення, в якому обвинувачується ОСОБА_1 відповідно до вищевказаного протоколу, було виявлено в ході інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю, за результатами якого складено Акт №ЗП 3489/315/АВ від 18.11.2019р.

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст.41 КУпАП, суд виходить з того, що в Акті інспекційного відвідування №ЗП 3489/315/АВ від 18.11.2019р. не зазначена підстава його проведення, визначена п.5 Порядку №823, відсутні відомості про повідомлення об`єкту відвідування про проведення інспекційного відвідування, не зазначений перелік документів, які були надані інспектору для ознайомлення, та не зазначений перелік документів, засвідчені копії яких були отримані інспектором від об`єкту відвідування. При цьому, копії цих документів повинен засвідчити об`єкт відвідування.

Виявивши в ході проведення інспекційного відвідування ОСББ «Горлиця Діамант» порушення його посадовими особами ч.2 ст.47, ч.1 ст.116 КЗпП України, інспектор праці, який склав протокол про адміністративне правопорушення, в порушення п.19,27,28 Порядку №823 не додав до нього припису про усунення виявлених порушень вимог законодавства про працю та документів на його виконання, а відповідно і не підтвердив правомірність застосування до об`єкта відвідування заходів відповідальності.

Також суд вважає, що інспекційне відвідування було проведено з порушенням пп.4 п.13 Порядку №823, оскільки за змістом Акту №ЗП 3489/315/АВ від 18.11.2019р. фактично предметом перевірки стало дотримання вимог законодавства про працю при звільненні колишнього голови правління ОСББ ОСОБА_2 та виплата їй належних сум при звільненні, в той час, коли на момент перевірки в провадженні судів розглядались цивільні справи за позовом ОСОБА_2 до ОСББ «Горлиця Діамант» з приводу визнання незаконним рішення загальних зборів про припинення її повноважень як голови правління ОСББ та стягнення вихідної допомоги, про що прямо зазначено в Акті.

Крім того, судом встановлено, що ОСББ «Горлиця Діамант» в порядку адміністративного судочинства звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до ГУ Держпраці в Запорізькій області, в якому просить скасувати припис №ЗП 3489/315/АВ/П від 18.11.2019р. відносно ОСББ «Горлиця Діамант» про усунення виявлених порушень вимог законодавства про працю у зв`язку з незаконністю дій інспектора праці під час інспекційного відвідування. На даний час рішення за даним позовом не прийнято.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що наданий на підтвердження вини ОСОБА_1 Акт інспекційного відвідування №ЗП 3489/315/АВ від 18.11.2019р. не є беззаперечним безспірним доказом вчинення нею адміністративного правопорушення та її вини в ньому.

Оцінюючи обставини даної справи, суд також вважає необхідним зазначити, що перевірка вимог законодавства про працю, як вже зазначалось, проводилась відносно юридичної особи ОСББ «Горлиця Діамант» як суб`єкта використання найманої праці і предметом цієї перевірка стало дотримання вимог законодавства про працю при звільненні колишнього голови правління ОСББ ОСОБА_2 та виплата їй належних сум при звільненні.

Разом з тим, на думку суду, відносини, які виникають між головою ОСББ та ОСББ, не мають характеру трудових і відповідно не регулюються нормами Кодексу законів про працю України.

Так, відповідно до ст.10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, обрання членів правління об`єднання; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління тощо.

Для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом. Правління є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам.

Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами.

Аналогічні положення містяться в Статуті ОСББ «Горлиця Діамант», затвердженого установчими зборами об`єднання від 30.08.2017р., протокол №1.

Також в п.16 Статуту визначено, що правління обирає зі свого складу голову правління та його заступника та їх повноваження.

За наданими суду матеріалами, зокрема, копією протоколу позачергових загальних зборів ОСББ №2 від 03.03.2019р. виказано недовіру та відкликано повноваження голови та членів правління, в т.ч. голови правління Подорожко С.Л., та обрано новий склад правління.

На засіданні правління 17.03.2019р. головою правління обрано ОСОБА_1 , протокол №1.

Відповідні відомості внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 04.04.2019р.

Отже, фактично повноваження ОСОБА_2 як голови правління ОСББ «Горлиця Діамант» припинились на підставі відповідного рішення загальних зборів.

Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці зазначеним обставинам оцінку не дав.

Враховуючи зазначене, виходячи з вимог ст.252,280 КУпАП, оцінивши обставини справи та надані докази, суд вважає, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, її винуватість в ньому, належними та допустимими доказами беззаперечно не доведений, що з урахуванням принципу презумпції невинуватості трактується судом на користь ОСОБА_1 .

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, у зв`язку з чим на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі слід закрити.

Керуючись ст.7,9,41,245,247,251,252,256,268,280,283 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.41 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя Хортицького районного суду

м. Запоріжжя Н.А. Мурашова 20.12.2019