Справа 362/5614/19
Провадження 3/362/1772/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.12.2019 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М., за участю: прокурора Бондар Д.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адвоката Гаврюшенка Д.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли з Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Обухів, Київської обл., зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого начальником відділу освіти Васильківської районної державної адміністрації Київської області, ідентифікаційний код НОМЕР_1 , за ч. 2 ст. 1726 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №855 від 17.09.2019 р., ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника відділу освіти Васильківської РДА Київської області, будучи державним службовцем категорії «Б», являючись суб`єктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення згідно з пп. «в» п. 1 ч. 1 Закону, примітки до ст. 1726 КУпАП, на якого поширюється дія Закону, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 даного Закону та пункту 6 розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 р. №3, несвоєчасно, 30.03.2019 р., повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, які виникли у зв`язку з придбанням ним 27.02.2019 р. майна автомобіля на суму 149 000 грн. (сто сорок дев`ять тисяч гривень), чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 1726 КУпАП.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини в інкримінованому правопорушенні не визнав та пояснив, що умисно адмінправопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1726 КУпАП, він не скоював, у нього не було умислу на несвоєчасне подання декларації. Розрахунок проводився в лютому 2019 р. Автомобіль він отримав 27.03.2019 р., тому і подав відомості 30.03.2019 р. Протокол про адміністративне правопорушення складений з неточностями. Вважає, що він строки не порушував. Купував автомобіль через інтернет. Автомобіль був у пошкодженому стані, оскільки прибув з Америки. Ним була внесена передплата за автомобіль. В договір внести зміни неможливо. 27.02.2019 р. у територіальному сервісному центрі МВС №8046 між ОСОБА_2 (продавець) та ним, ОСОБА_1 (покупець) укладено договір купівлі-продажу транспортного засобу №8046/2019/1333208. 27.03.2019 р. він сплатив всі кошти за автомобіль. Договір не передбачав розстрочки. В типовий договір у сервісному центрі не можуть вносити ніякі зміни. За ремонт він сплатив суму коштів, що не перевищує 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Ніякої мети та умислу на порушення закону у нього не було і не має. Наполягає на тому, що можливо і формально ним було порушено строки подачі декларації, але вказані порушення не були наслідком умислу і не було мети на ухилення від подання декларації. Від терміну формального порушення він не прагнув уникнути декларування перед НАЗК і на досягнення будь-якої мети.

За таких обставин він вважає, що у даному випадку в його діях відсутній склад адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1726 КУпАП.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Гаврюшенко Д.В. подав до суду письмові пояснення та клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1726 КУпАП. Вважає, що встановлені у даній справі обставини не підтверджують у бездіяльності ОСОБА_1 суб`єктивної сторони інкримінованого правопорушення, що виключає можливість притягнення його до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою також послався на принцип презумпції невинуватості.

В судовому засіданні прокурор просив суд визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 1726 КУпАП та накласти на нього штраф у розмірі 140 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вислухавши пояснення учасників судового провадження, перевіривши фактичні обставини справи, наявними в ній доказами в їх сукупності та взаємозв`язку, суд, керуючись принципом верховенства права, приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Разом з цим, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, суди зобов`язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції /Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року/, Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією/ Страсбург, 27 січня 1999 року/, додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією / Страсбург, 15 травня 2003 року/, законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КУпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Під час розгляду справи судом достовірно встановлено, що розпорядженням голови Васильківської РДА Київської області від 11.12.2018 р. №124-К ОСОБА_1 призначено у зв`язку із переведенням на посаду начальника відділу освіти зазначеної адміністрації.

Розпорядженням голови Васильківської РДА Київської області від 11.12.2018 р. №124-К ОСОБА_1 присвоєно 6 ранг державного службовця.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про державну службу» посада начальника відділу освіти Васильківської РДА Київської області відноситься до категорії «Б» посад державної служби.

ОСОБА_1 було прийнято присягу державного службовця та письмово попереджено про спеціальні обмеження, встановлені Законом при прийнятті на державну службу та її проводження.

Отже, ОСОБА_1 , будучи державним службовцем категорії «Б», був належним чином попереджений про встановлені Законом обмеження.

Відповідно до ч.5 ст.32 Закону України «Про державну службу» на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом.

Згідно з підпунктом «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону є державні службовці та посадові особи місцевого самоврядування, тобто особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Отже, ОСОБА_1 , будучи державним службовцем, є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Так, положення ч. 2 ст. 1726 КУпАП, передбачає неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані, яке тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ч.2 ст.52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Реєстру та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК. Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №961/29091, відповідно до якої під суттєвою зміною у майновому стані суб`єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 мінімальних заробітних плат, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений /не отриманий/, не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб`єкт декларування подає відповідно до ЗУ «Про запобігання корупції».

Статтею 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2018 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу станом на 01 січня 2018 року - 1 762 гривень.

Отже, відповідальність за ч. 2 ст. 1726 КУпАП настає за умови неповідомлення або несвоєчасного повідомлення у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, тобто перевищує суму (1 762 х 50 = ) 88 100 гривень.

Встановлено, що за договором купівлі-продажу транспортного засобу №8046/2019/1333208 від 27.02.2019 р., укладеного у територіальному сервісному центрі МВС №8046 між ОСОБА_2 (продавець) та ним, ОСОБА_1 (покупець), останній набув право власності на транспортний засіб марки «Volkswagen» моделі «Jеtta», номер кузова НОМЕР_2 . Вартість зазначеного транспортного засобу за цим договором становить 149 000 (сто сорок дев`ять тисяч) гривень 00 копійок, які покупець сплатив продавцю в розстрочку. Проте, у договору відсутні відмітки про придбання транспортного засобу в розстрочку, тому право власності на вказаний автомобіль перейшло того ж дня, 27.02.2019 р. до ОСОБА_1 .

Таким чином, у ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані упродовж періоду з 00 год. 00 хв. 28.02.2019 по 23 год. 59 хв. 09.03.2019 р.

Відповідно до публічно доступної інформації про оприлюднені суб`єктами декларування електронні декларації ОСОБА_1 повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані у зв`язку з придбанням автомобіля подано лише 30.03.2019.

Дослідивши обставини вказаної справи, слід звернути увагу на наступне.

Закон України «Про запобігання корупції», який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (стаття 11 Закону).

Статтею 49 цього Закону встановлено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності, а органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Такий висновок узгоджується з висновком Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеним у постанові від 11.04.2018 р. (справа №814/886/17), де суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону №1700-V11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

Разом з тим, даний протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №855 від 17.09.2019 р., складено оперуповноваженим управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України старшим лейтенантом поліції Петренком О.Ю. за результатами проведених заходів щодо аналізу інформації щодо дотримання вимог антикорупційного законодавства ОСОБА_1 .

При цьому, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління та інше.

В матеріалах справи відсутні офіційні звернення посадових осіб Департаменту захисту економіки Національної поліції України до НАЗК щодо отримання офіційної інформації від НАЗК щодо неповідомлення особою про зміни у майновому етані.

Згідно Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 р. №81 покладення на Департамент обов`язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 розділу 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції». Контроль здійснюється на засадах верховенства права, через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Реєстру.

Згідно пункту 1 розділу II Порядку, відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Згідно п.2-п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадові особи УЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

З огляду на викладене, на підставі аналізу вищезазначених нормативних актів приходжу до висновку, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази у справі.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов`язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950 року, кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішенні по справі «Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що п. 2 статті 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Згідно частини 1 статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Згідно п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що у матеріалах справи відсутні офіційні звернення посадових осіб ДЗЕ НП України до НАЗК щодо отримання офіційної інформації від НАЗК стосовно неповідомлення ОСОБА_1 про зміни у майновому стані, приходжу до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення за ч.2 ст. 1726 КУпАП.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.1726 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо останнього підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст. 7, 9, 10, 11, 36, ч.2 ст.1726, 247, 283-285, 287 КУпАП України, ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», суддя, -

У Х В А Л И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1726 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 1726 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на постанову судді подається протягом 10 днів з дня її винесення Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Л.М.Кравченко