Дата документу 18.04.2018 Справа № 554/2619/18
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18 квітня 2018 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко А. Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП і матеріали справи додані до нього щодо

ОСОБА_1, не одруженого, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_1, ФОП, інші відомості про особу ініціатором складення протоколу не надані,

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу складеного головним державним ревізором-інспектором відділу фактичних перевірок, контролю за готівковими операціями управління аудиту ГУ ДФС у Полтавській області ОСОБА_2 «ОСОБА_1 29 березня 2018 року, близько 17 год. 00 хв., в магазині, що належить ФОП ОСОБА_1 за адресою м. Полтава, вул. Європейська, 60А вчинив порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: не забезпечив проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій», що, на думку ініціатора складення протоколу, є вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

В судове засідання порушник не викликався, зважаючи на клопотання про розгляд справи без його участі, в звязку з чим суд розглянув справу за його відсутності.

Дослідивши матеріали, додані до протоколу, суд приходить до висновку про відсутність доказів вчинення ОСОБА_1 інкримінованого йому правопорушення та необхідності закриття справи за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Як видно із змісту протоколу, він складений з грубими порушеннями вимог ст. 256 КУпАП, яка встановлює, що в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, повинні бути зазначені: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка вчинила адміністративне правопорушення. У разі відмовлення особи, яка вчинила правопорушення, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

При складенні протоколу порушникові розяснюються його права і обовязки, передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один із яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності (ч. 2 ст. 254 КУпАП).

Ці вимоги закону ініціатором складення протоколу були грубо порушені.

У відповідності до чинного законодавства відповідальність за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП встановлена за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Судом встановлено, що Протокол про адміністративне правопорушення має суттєві недоліки у ньому, зокрема, суть адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, оскільки не розкрито зміст порушення, не вказано при здійсненні якої саме розрахункової операції допущено порушення, а лише констатовано факт вчинення такого порушення та зроблено посилання на норму, що є недопустимим, так як порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та позбавляє суд можливості оцінювати ці дії як правопорушення, виходячи із наявності його складу.

Так, обєктивна сторона правопорушення полягає у вчиненні порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Стаття 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» визначає, що розрахункова операція це приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявності вини у формі прямого умислу.

Із змісту протоколу не видно, які саме дії та при проведенні якої розрахункової операції вчинила порушниця, як вона при цьому діяла, а констатується лише факт вчинення такого порушення.

Наведене свідчить, що в її діяннях відсутня обєктивна сторона складу інкримінованого їй правопорушення, що виключає відповідальність особи, так як відсутній його склад в цілому.

Будь-яких доказів, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого йому адміністративного правопорушення ініціатором складення протоколу не надано і посилання на них в самому протоколі не наведено, а тому констатація факту вчинення нею адміністративного правопорушення в протоколі є припущенням, яке на доказах не ґрунтується.

На підставі наведеного суд приходить до висновку про відсутність в діяннях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому правопорушення, так як протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, що виключає притягнення особи до відповідальності.

Керуючись статтями 247, 283 та 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено або потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А. Г. Савченко