Справа №313/1726/17 Пров.№3/313/28/2018
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 січня 2018 року смт. Веселе Суддя Веселівського районного суду Запорізької області Потапова О.М., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Веселівського відділення поліції Мелітопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, відносно громадянина:
Прізвище, імя, по-батьковіОСОБА_1 ФарходжонМаматсобірович
Число, місяць і рік народженняІНФОРМАЦІЯ_1
Місце народженняУзбекистан
ГромадянствоУзбекистан
Місцереєстрації Місце проживаннявул. Дзержинського, б. 24, с. Єлизаветівка, Веселівський район, Запорізька область вул. Дзержинського, б.24,смт. Веселе, Веселівський район, Запорізька область
Місце роботи і посада Номер засобу звязкуне працює 098-61-41-142
Чи піддавався протягом року адміністративному стягненню, дата, яким органом, вид стягнення: 16 січня 2018 року Веселівським районним судом Запорізької області за ч. 2 ст. 51 КУпАП до штрафу у розмірі 510 грн.
За ч. 2 ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
УСТАНОВИВ:
До суду надійшла справа про адміністративне правопорушення щодо вказаної особи. Згідно протоколу серія ГП №448341 про адміністративне правопорушення від 23.12.2017 р. ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності за те, що: «23 грудня 2017 р. о 15.45 год. в лісосмузі поблизу смт. Веселе Веселівського району, здійснив дрібне викрадення чужого майна, а саме пеньки дерева «Акації», ємністю близько 0,2 куба, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 51 КУпАП. Правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду 90 грн.».
До протоколу додані: рапорт помічника чергового сектору РПП Веселівського відділення поліції МВП ГУНП в Запорізькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 від 23.12.2017 року про те, що 23.12.2017 року о 15.45 год. в складі групи РПП разом з капітаном поліції ОСОБА_3 при здійсненні виїзду за повідомленням (ЄО №2920 від 23.12.2017 року) на місце події, було встановлено, що в смт. Веселе по вул. Горького рухався автомобіль НОМЕР_1 зеленого кольору, з причепом без ДНЗ, під керуванням гр. ОСОБА_1, в причепі та в салоні якого знаходились пеньки дерева «Акації» ємністю близько 0,2 куб м., які зі слів останнього він знайшов у лісосмузі поблизу смт. Веселе; довідка помічника чергового сектору РПП Веселівського відділення поліції МВП ГУНП в Запорізькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 без дати її складання і видачі про те, що ОСОБА_1 16.10.2017 року притягувався до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 51 КУпАП; копія посвідки належної ОСОБА_1М на постійне місце проживання для іноземців та осіб без громадянства серії ЗП №15036; письмові пояснення ОСОБА_1 від 23.11.2017 р., згідно з якими 23.11.2017 р. біля 15:45 год., їдучи з с. Єлизаветівка у напрямку смт. Веселе, проїжджаючи біля лісосмуги, останній побачив купу спиляних фрагментів стволу дерева «Акації», поклав вказані фрагменти дерев до причепа свого автомобіля, після чого був зупинений працівниками поліції; заявою Веселівської селищної ради Запорізької області від 26.12.2017 р. №02-01-21/3967 про притягнення до відповідальності невідомої особи, яка скоїла крадіжку спиляного дерева в лісосмузі поблизу смт. Веселе, у напрямку с. Єлизаветівка, чим завдано шкоду у розмірі 90 грн.. Згідно матеріалам справи, зокрема, протоколу серія ГП №448341 про адміністративне правопорушення від 23.12.2017 р., особистий огляд та огляд речей, передбачений ст.264 КУпАП, виявлених у ОСОБА_1 дерев акації було проведено, та згідно зі статтею 265 КУпАП виявлені речі, а саме причеп з пеньками дерева «Акації» близько 0,2 куба, було вилучено для тимчасового зберігання до Веселівського відділення поліції Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області. Під час розгляду справи ОСОБА_1 підтвердив факт незаконної порубки ним дерев акації в лісосмузі поблизу смт. Веселе, де спиляв дерева акації 23.12.2017 р. о 15.45 год., при перевезенні був зупинений працівниками поліції, якими дерева акації були вилучені до Веселівського відділення поліції Мелітопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області. Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність закрити провадження узвязку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу правопорушення. Так, обєктом адміністративного правопорушення за ст. 51 КУпАП є суспільні відносини в сфері власності. Об'єктивною стороною правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 51 КУпАП є дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати. Об'єктивною стороною правопорушення, передбаченого частиною 2 ст. 51 КУпАП є повторне протягом року вчинення правопорушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню. Предметом адміністративного правопорушення за ст. 51 КУпАП є чуже майно, вартість якого на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, яке не перебуває у власності чи законному володінні особи і яким вона заволоділа незаконним шляхом. У відповідності до ч. 3 ст. 51 КУпАП викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. Зміст протоколу про адміністративне правопорушення повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП та містити всі відомості, необхідні для вирішення справи. Згідно з ч. 1, 2 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. При складанні протоколу суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол. Проте, як вбачається зі змісту протоколу серія ГП №448341 про адміністративне правопорушення від 23.12.2017 р. (який є процесуальним документом, в якому формулюється суть адміністративного правопорушення, та відповідно до ст. 251 КУпАП є одночасно доказом в справі про адміністративне правопорушення) суть адміністративного правопорушення, яка зазначена у протоколі не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у ч. 2 ст. 51 КУпАП, за якою складено протокол, та вимогам ст. 256 КУпАП. У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 вчинив дрібне викрадення майна, але яким шляхом: крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, кому належить викрадене майно, його вартість, кому заподіяно матеріальну шкоду не зазначено, також не зазначено конкретне місце вчинення адміністративного правопорушення та що територія, на якій відбулася порубка дерев, не віднесена до лісового фонду (ст. 4 Лісового кодексу України, інакше-відповідальність передбачена ст.ст. 65-66 КУпАП), - що мають значення і необхідні для правильного вирішення справи. При цьому, слід зазначити, що відповідно до положень ч. 2, 3 ст. 1 Лісового кодексу України ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Статтею 4 Лісового кодексу України визначений склад лісового фонду України. Всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення відомості (обставини), що мають значення та необхідні для правильного вирішення справи, повинні бути у визначеному законом порядку встановлені та підтверджуватися сукупністю належних і допустимих доказів. Відповідно до приписів ч. 3 ст. 251 КУпАП обовязок щодо збираннядоказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Щодо ОСОБА_1 зазначені вимоги закону не дотримані. Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі-Конвенція). Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Так, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням». У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішеннявід 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, середіншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у звязку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення булла сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторонни обвинувачення, відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв'язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці булла відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона булла позбавлена можливості належної підготовки до захисту. У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторониобвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторонни обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторонни обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується). Підсумовуючи викладене, суд вважає, що відомості, які викладені у протоколі серія ГП №448341 про адміністративне правопорушення від 23.12.2017 р. не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 51 КУпАП, при цьому суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, а тому суд вважає за необхідне провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити відповідно до п. 1 ст. 247 , п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до пункту 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність складу адміністративного правопорушення, що є обставиною, яка виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення та є підставою для його закриття.
На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 221, 245, п. 1 ст. 247, 252, 265, 280, 283-284, 287, 294 КУпАП, ст.ст. 6, 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суддя
ПОСТАНОВИВ:
Закрити відносно гр. ОСОБА_1 провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене за ч. 2 ст. 51 КУпАП через відсутність складу адміністративного правопорушення. Вилучені речі, а саме причеп з пеньками дерева «Акації» близько 0,2 куба, що знаходяться на тимчасовому зберіганні у Веселівському відділенні поліції Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області повернути володільцеві.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Запорізької області через суд, який виніс постанову.

СУДДЯ ОСОБА_4

313/1726/17

3/313/28/2018

19.01.18