ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №711/11704/17

Номер провадження 3/711/197/18

27 лютого 2018 року

Суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Кучеренко В.Г., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Ради адвокатів в Черкаській області про притягнення

ОСОБА_1, начальника Соснівського відділу ДВС м.Черкаси, м.Черкаси проспект Хіміків, 50

до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 212-3 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ :

До Придніпровського районного суду м.Черкаси надійшли адміністративні матеріали від Ради адвокатів в Черкаській області для розгляду в порядку ст..ст. 276-278 КУпАП про притягнення ОСОБА_1, начальника Соснівського відділу ДВС м.Черкаси до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 212-3 КпАП України.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 15.12.2017 року, адвокат ОСОБА_2 звернувся з адвокатським запитом до начальника відділу Соснівської ДВС м.Черкаси ОСОБА_1М про надання інформації з виконавчого провадження та копій документів. Але, ОСОБА_1, всупереч ч.3 ст. 24 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» надала неповну відповідь на вказаний запит та взагалі не надала жодних документів, які просив в запиті адвокат. Таким чином, ОСОБА_1, 31.10.2017 року вчинила дії, які підпадають під ч.5 ст. 212-3 КпАП України.

Проаналізувавши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю з таких міркувань.

Відповідно до ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Положення КУпАП відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для порушника, меті адміністративної відповідальності.

Він передбачає як індивідуальний підхід до застосування примусових заходів залежно від особистих якостей порушника та характеру і обставин вчинення проступку, так і можливість пом'якшення і навіть відмови від застосування заходів відповідальності, якщо її мета може бути досягнута іншим шляхом.

Реалізація принципу індивідуалізації адміністративної відповідальності тісно пов'язана із інститутом звільнення від неї. Адміністративна відповідальність має подвійну мету - захист правопорядку і виховання громадян у дусі поваги до закону та правил співжиття. Зазначену мету можна конкретизувати через дві основні функції адміністративної відповідальності.

Перша з них, репресивно-каральна (або "штрафна"), полягає в тому, що адміністративна відповідальність є, по-перше, актом відплати держави щодо правопорушника, а, по-друге, засобом, який попереджає нові правопорушення.

Друга функція, запобіжно-виховна, тісно пов'язана з попередньою. Вона покликана забезпечити формування в адресатів адміністративно-правових норм мотивів, які б спонукали їх дотримуватись вимог законів, поважати права і законні інтереси інших осіб.

Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення унеможливлюють встановлення суспільної небезпечності (шкідливості) діяння, протиправності, карності, вини особи.

Стаття 247 КУпАП, чітко передбачає, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії. Після виключення провадження втрачається можливість здійснення будь-яких заходів, спрямованих на притягнення особи до адміністративної відповідальності. Це дає підстави стверджувати про відсутність у судді необхідності зясовувати і встановлювати вину чи невинуватість особи в постанові про закриття справи.

Такий висновок судді прямо переплітається з науково-консультативним висновком НКР при ВАСУ, а саме, під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у звязку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, вина особи не встановлюється.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення 31.10.2017 року, таким чином, на момент розгляду вказаної справи, закінчилися строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ст.38 КУпАП.

Для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п.7 ст.247 КУпАП, достатньо встановити - вид правопорушення, наявність щодо нього спеціального законодавства; момент вчинення правопорушення; строк, що сплив з моменту вчинення правопорушення до моменту розгляду справи судом, провадження підлягає закриттю при закінченні на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Керуючись п.7 ч.1 ст. 247,ст.ст. 1, 9, 38, 283, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1, начальника Соснівського відділу ДВС м.Черкаси до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 212-3 КпАП України провадженням закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у звязку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративні правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до апеляційного суду Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: ОСОБА_3