Дата документу 04.05.2018 Справа № 552/478/18
Провадження № 3/554/503/2018
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2018 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко Л.І., при секретарі Гаврись В.В., за участю прокурора Айдаєва Р.З., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, захисника ОСОБА_2, заявника ОСОБА_3, його представника адвоката ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві в режимі відео конференції заяву ОСОБА_3 про визнання його потерпілим по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

В провадженні Октябрського районного суду м.Полтави знаходиться справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

27 лютого 2018 року до суду надійшла заява ОСОБА_3 про визнання його потерпілим у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.ч.1 та 2 ст. 172-7 КУпАП, оскільки внаслідок дій ОСОБА_1 йому спричинена моральна шкода.

В обґрунтування заяви зазначив, що він є обвинуваченим по кримінальній справі за фактом завдання тілесних ушкоджень судді Лободенку О.С. та за фактом вбивства міського голови ОСОБА_5 12 липня 2017 року під час судового засідання судом присяжних Київського районного суду м.Полтави, де ОСОБА_1 є свідком обвинувачення, відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України ухвалою суду йому змінили запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. 20 липня 2017 року внаслідок втручання в діяльність судових органів, тиску на суд, погроз, запобіжний захід знову змінили на тримання під вартою. Вважає, що це відбулося внаслідок втручання в діяльність суду присяжних Київського районного суду м.Полтави, зокрема, і першого заступника голови Полтавської обласної ради ОСОБА_1 Так, 14.07.2017 року ОСОБА_1, який є свідком обвинувачення, знаючи, що по справі ще не ухвалювався вирок, під час сесії обласної ради, в присутності депутатів, інших осіб, журналістів, порушуючи презумпцію невинуватості, оголошуючи про вбивство міського голови м.Кременчука ОСОБА_5, оголосив його прізвище, посаду та місце роботи в категоричній без застереження формі, чим поширив відносно нього недостовірну інформацію обвинувального характеру, а саме : «…був заарештований замовник вбивства директор телекомпанії «Візит» Мельник…», чим порушив честь, гідність і ділову репутацію. Крім того, продовжуючи поширювати недостовірну інформацію та негативні висловлювання, як на адресу суду так і судді, зачитав звернення до Вищої ради правосуддя, де знову зазначив його ім»я та прізвище, вказавши, що «…Олександр ОСОБА_3 організатор і замовник убивства міського голови м.Кременчука ОСОБА_5 та судді Автозаводського районного суду м.Кременчука Олександра Лободенка…». Фактично ОСОБА_1, будучи свідком по справі, маючи конфлікт інтересів, поширив недостовірну інформацію, внаслідок чого порушив презумпцію невинуватості, честь, гідність і ділову репутацію відносно нього. Також ОСОБА_1 поширив недостовірну інформацію і відносно його захисників. Після таких незаконних дій ОСОБА_1 та Полтавської обласної ради 19.07.2017 року прокурором прокуратури Полтавської області подано до суду клопотання про зміну запобіжного заходу на тримання під вартою, в якому малося і посилання на рішення Полтавської обласної ради від 14.07.2017 року про звільнення головуючої судді по справі. За результатом розгляду вказаного клопотання, запобіжний захід був змінений. Відразу 14.07.2017 року засоби масової інформації, в тому числі Інтернет видання, посилаючись на виступ ОСОБА_1 та на прийняте рішення обласної ради, поширили цю новину, поширили інформацію відносно нього. Внаслідок поширення недостовірної інформації, він відчув тривогу, приниження, безпорадність, так як нічого не міг зробити та не міг запобігти таким порушенням, захистити себе та свою родину. Внаслідок таких протиправних дій відчуває погіршення стану здоров»я, пригнічений стан, думає про вплив цих рішень на громадян та жителів Полтавської області, подальший розгляд справи, чим спричинена йому моральна шкода.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 заяву підтримали, останній додатково зазначив, що вважає ОСОБА_3 потерпілим у даній справі, так як йому спричинена моральна шкода, що підтверджується висновком комплексної судово-лінгвістичної експертизи. Наявність цивільної справи та відкритого кримінального провадження не є перешкодою для визнання ОСОБА_6О. потерпілим в даній справі. Зазначив, що саме за заявою ОСОБА_3 було розглянуте питання НАЗК про вчинення адміністративних правопорушень ОСОБА_1 Вважає, що саме під час здійснення цих дій було спричинено моральної шкоди ОСОБА_3

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 та його захисник ОСОБА_2 у судовому засіданні проти задоволення заяви заперечували. ОСОБА_1 зазначив, що не розуміє, яке відношення має ОСОБА_3 до розгляду даної справи. До нього останнім подано цивільний позов про захист честі та гідності, відшкодування моральної шкоди, який розглядається у Крюківському районному суді м.Кременчука, де вирішуватиметься питання щодо спричинення моральної шкоди. Захисник ОСОБА_2 пояснив, що клопотання повинно бути обґрунтованим та законним. Проте в ньому не зазначено жодної норми, на підставі якої ОСОБА_3 бажає бути потерпілим. В додатках до протоколу не зазначено ОСОБА_3 ні заявником, ні потерпілим, хоча відповідно до ст. 256 КУпАП однією з вимог до змісту протоколу є зазначення потерпілого та свідків за наявності. Зазначив, що протокол є не лише доказом, а по суті обвинувальним актом, оскільки в розумінні Конвенції розглядається як кримінальна справа. Причинного зв»язку між діями ОСОБА_1 та спричинням моральної шкоди ОСОБА_3 не вбачає. Вважає склад адміністративного правопорушення формальним, а складення протоколу розцінює як вплив на свідка по кримінальному провадженню.

Прокурор Айдаєв Р.З. у судовму засіданні проти задоволення клопотання заперечував, вважає, що рішення необхідно прийняти виходячи зі змісту протоколу, з якого не вбачається, що ОСОБА_3 є заявником , свідком чи потерпілим. Уповноважена на складення протоколу особа визначила об»єм доказів, правопорушення, пов»язане з корупцією, в межах чого необхідно розглядати протокол. У судовому засіданні необхідно встановити, чи був приватний інтерес, чи здійснювала особа представницькі повноваження, чи прийняте рішення в умовах конфлікту інтересів, що може мати наслідки для суспільних інтересів, а не питання спричинення моральної шкоди. Також зазначив, що КУпАП не регулює питання залучення потерпілого на стадії розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши заяву та додані до неї матеріали, протоколи, приходжу до висновку про відмову в задоволенні заяви про визнання потерпілим з наступних підстав.

Так, згідно протоколів про адміністративне правопорушення № 43-03/7 та № 43-03/8 від 17 січня 2018 року, ОСОБА_1, будучи депутатом Полтавської обласної ради VII скликання, а також першим заступником голови цієї ж обласної ради, 14.07.2017 на пленарному засіданні 17-ї сесії Полтавської обласної ради VII скликання, що відбувалось у великій залі адміністративного будинку обласної ради за адресою: вул.Соборності, 45 в м.Полтава, під час внесення ним пропозиції про включення до проекту порядку денного питання «Про звернення депутатів Полтавської області ради до Вищої ради правосуддя України щодо звільнення з посади судді Київського районного суду міста Полтави Логвінової О.В.» та в подальшому під час розгляду вказаного питання не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів, вчиняв дії та приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги, встановлені пунктами 1-3 частини першої статті 28, частиною другою статті 35 Закону України «Про запобігання корупції» та статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а тому вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

У вказаних протоколах особи, яким спричинено шкоду будь-якого виду, тобто які набули процесуального статусу потерпілих, не зазначені, хоча відомості про них в разі їх наявності повинні міститися в протоколі, що встановлено ч.1 ст. 256 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.269 КУпАП, потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду.

Встановлено, що ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1 та 2 ст. 172-7 КУпАП, тобто за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Вказане правопорушення є корупційним.

Із заяви ОСОБА_3 вбачається, що йому спричинена моральна шкода діями ОСОБА_1, які виразилися: у поширенні недостовірної інформації, в категоричних обвинувальних твердженнях під час виступу і під час оголошення звернення, якими він сподвиг депутатів Полтавської обласної ради до голосування та прийняття незаконного рішення щодо звернення до Вищої ради правосуддя, яке за своїм змістом порушує його права, як людини, та порушує загальні засади судочинства; у втручанні ОСОБА_1 в діяльність суду, внаслідок чого йому було змінено запобіжний захід на тримання під вартою; у висловлюваннях ОСОБА_1 та зверненні у формі рішення, які не відповідають дійсності, ображають і шокують, є образливими та принизливими, мають наклепницький характер, принижують честь і гідність і ділову репутацію; у протиправних діях, від яких він відчуває пригнічений стан, погіршення здоров»я, постійно думає над тим, як всі заяви та рішення вплинуть на думку жителів Полтавської області та остаточне судове рішення.

Однак, суд вважає, що потерпілим по даній справі може бути особа, якій спричинено моральну шкоду саме внаслідок неповідомлення про наявність у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів та вчинення дії та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Всі ті дії, на які посилається ОСОБА_7 у своїй заяві, зокрема поширення недостовірної інформації, висловлювання, які принижують честь, гідність та ділову репутацію, втручання у діяльність суду, не є об»єктивною стороною адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Об»єктивною стороною даних правопорушень є неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та вчинення дії та прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а об»єктом адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері запобігання та протидії корупції.

Враховуючи, що неповідомленням ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів та вчиненням дій та прийняттям рішень в умовах реального конфлікту інтересів заявнику не заподіяна моральна шкода, а як він зазначив спричинена вона йому внаслідокпоширенні недостовірної інформації, в обвинувальних твердженнях щодо нього, у втручанні в діяльність суду, внаслідок чого йому було змінено запобіжний захід, що може бути предметом розгляду в порядку цивільного чи кримінального судочинства, приходжу до висновку про відмову в задоволенні заяви.

При цьому твердження представника заявника, що саме ОСОБА_3 був заявником щодо вчинення адміністративного правопорушення, не доводять факту спричинення йому моральної шкоди саме правопорушеннями, передбаченими ч.ч.1 та 2 ст. 1727 КУпАП, та наявності підстав для визнання його потерпілим.

Керуючись ст.ст.256, 269, 283-284 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про визнання його потерпілим у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП - відмовити.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І.Савченко