ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/302/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Даниленко В.В., з участю прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 Бабінської А.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне корупційне правопорушення, передбачене ст. 172-6 ч. 2 КупАП відносно ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Києва, громадянина України, тимчасово безробітного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1,-

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу №183 про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, від 07.12.2017 року, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у період часу з 01.05.2016 по 31.08.2017 обіймаючи посаду головного спеціаліста юридичного відділу Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, будучи державним службовцем категорії «В», відповідно до підпункту «в» пункту частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб'єктом відповідальності, на ного поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог частини 2 статті 52 даного Закону, пункту 1 Рішення - Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №2 "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 №958/29088 із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №1 від 18.08.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 №1153/29283, не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, які виразилися у отриманні 17.01.2017 доходу від відчуження рухомого майна, транспортного засобу FORD MONDEO, 2011 року випуску, у сумі 406 000 гривень, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності відповідно до чинного законодавства, оскільки його вина підтверджуються наданими до суду матеріалами в їх сукупності.

В судовому засіданні ОСОБА_3 просив звільнити його від адміністративної відповідальності, у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши думку сторін, враховуючи обставини справи та особу правопорушника ОСОБА_3 а саме те, що у нього був відсутній умисел на уникнення фінансового контролю коштів, отриманих від продажу транспортного засобу оскільки про отримання 17.01.2017 р. доходу від відчуження рухомого майна, а саме транспортного засобу FORD MONDEO, 2011 року випуску, у сумі 406 000 гривень, він 20.03.2017 своєчасно та в належний і доступний спосіб (листом) повідомляв Національне агентство, однак дана інформація не була внесена до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднена на офіційному веб-сайті Національного агентства, з невідомих причин, що в свою чергу свідчить про вчинення ОСОБА_3 дій, направлених на декларування свого майнового стану, а не на ухилення від такого декларування.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП визначено, що неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані є адміністративним правопорушенням, пов'язаним з корупцією.

У свою чергу, положенням частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно з п. 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10 червня 2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 959/29089 від 15 липня 2016 року, суб'єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення покладено обов'язок з'ясувати не лише те, чи було вчинено адміністративне правопорушення, а також питання винуватості особи у його вчиненні.

Вина є одним із елементів суб'єктивної сторони будь-якого правопорушення, а тому юридична відповідальність за загальним правилом можлива лише при винному вчиненні забороненого діяння чи бездіяльності.

Суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Згідно зі ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно зі ст. 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

У своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією від 22.05.2017 року, судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вказала, що суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172- 6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Також потрібно взяти до уваги, що 29.03.2017 року на засіданні уряду Прем'єр- міністром України було зазначено, що реєстр для декларування НАЗК не працює і формально по цій причині тисячі державних службовців не законно, не з власної вини можуть бути притягненні до відповідальності.

Відповідно до положень п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов'язані з корупцією» № 13 від 25.05.1998 року, суди при розгляді справ про правопорушення, пов'язані з корупцією повинні також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння.

Вищевикладене дає правові підстави для висновку, що в діях ОСОБА_3 відсутні ознаки суб'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки були відсутні мотиви вчинити порушення закону.

Відповідно до положень ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Керуючись ст.ст. 172-6 ч. 2, 245 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, звільнити від адміністративної відповідальності, за ч.2 ст. 172-6 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Провадження по адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, за частиною 2 статті 172-6 КУпАП - закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Апеляційного суду м. Києва.

СУДДЯ: В.В. ДАНИЛЕНКО