Справа № 274/717/18
ПОСТАНОВА Провадження № 3/0274/330/18

І м е н е м У к р а ї н и

20.04.18 року. Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Яковлєв О.С., розглянувши матеріали УЗЕ в Житомирській області ДЗЕ Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, заміжньої, голови Бердичівської районної ради, проживаючої та зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

Згідно з протоколами, що надійшли до суду 09.02.18, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді депутата Бердичівської районної ради Житомирської області, будучи згідно з п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону, на момент участі в розгляді, підготовці, затвердження та прийнятті рішення Бердичівською районною радою Житомирської області публічно не оголосила під час засідання ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, а також голосувала «За» питання «Щодо завершення висування кандидатур на посаду голови районної ради», «Включення до бюлетенів для таємного голосування по виборах голови Бердичівської районної ради 08 серпня 2017 року наступних кандидатур: 1. ОСОБА_1Б.», де вона сама була кандидатом на посаду голови, безпосередньо приймала участь у таємному голосуванні та голосувала «За» питання, щодо затвердження результатів голосування з обрання голови Бердичівської районної ради Житомирської області ОСОБА_1, у зв'язку з чим вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, передбачені частинами 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів. З моменту визначення повноважень депутатів ради нового скликання рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості не більше п'яти осіб - представників партій (блоків), які набрали найбільшу кількість голосів на виборах. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання голови ради. З часу обрання голови ради він веде пленарні засідання ради відповідно до вимог цього Закону та регламенту ради.

Крім того ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено що, повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Повноваження депутата можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених законом.

Статтею 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради.

Згідно ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат районної ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умов самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне рішення.

08.08.2017 відбулось засідання вісімнадцятої сесії сьомого скликання Бердичівської районної ради Житомирської області, на зазначеній сесії були присутні 34 депутата серед яких був присутній депутат ОСОБА_1

На зазначеній сесії були присутні 34 депутата, де під п. 9, 10, 11 порядку денного винесено питання про обрання голови Бердичівської районної ради Житомирської області.

Депутат районної ради ОСОБА_2 запропонував на посаду голови районної ради кандидатуру депутата районної ради ОСОБА_1

Після чого депутатами Бердичівської районної ради Житомирської області проведено голосування щодо завершення висування кандидатур на посаду голови районної ради. «За» проголосувало одноголосно 19 депутатів, в тому числі і депутат Бердичівської районної ради ОСОБА_1

Депутат районної ради, голова лічильної комісії ОСОБА_3 ознайомив присутніх з порядком проведення таємного голосування та поставив і на голосування пропозицію про включення до бюлетенів для таємного голосування по виборах голови Бердичівської районної ради 08 серпня 2017 року наступні кандидатури: 1. депутата районної ради - ОСОБА_1 «За» проголосувало одноголосно всі 34 депутати, в тому числі і депутат Бердичівської районної ради ОСОБА_1, проти - 0, утрималось - 0. Лічильна комісія внесла в бюлетень з обрання голови районної ради кандидатуру ОСОБА_1Б

Депутат ОСОБА_1 отримала бюлетень для таємного голосування де кандидатом була сама особисто на посаду голови, та голосувала щодо обрання кандидата головою вказаної районної ради.

У подальшому була оголошена перерва для проведення таємного голосування.

Після перерви голова лічильної комісії ОСОБА_3 ознайомив присутніх з протоколом засідання лічильної комісії від 08.08.2017 року № 4 про результати виборів голови Бердичівської районної ради Житомирської області 7- го скликання, а саме: кількість депутатів районної ради - 34, одержали бюлетені для голосування - 19, взяли участь у голосуванні - 19 депутатів, кількість голосів поданих за кандидата ОСОБА_1 - 19, кількість голосів поданих проти кандидата ОСОБА_1Б, - 0, кількість бюлетенів визнаних недійсними - 0, кількість голосів «Не підтримую жодної пропозиції» - 1, кількість невикористаних бюлетенів - 15.

За результатами таємного голосування ОСОБА_1 було обрано головою Бердичівської районної ради.

У подальшому було затверджено результати таємного голосування з обрання голови районної ради, «За» проголосували всі присутні 19 депутатів, включаючи ОСОБА_1

Рішенням № 287 від 08.08.2017 18 сесії Бердичівської районної ради Житомирської області сьомого скликання ОСОБА_1 обрано головою Бердичівської районної ради.

З протоколу 18 сесії Бердичівської районної ради, всіх виступів в ході сесії, встановлено, що ОСОБА_1 не виконала вимоги передбачені ст. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» та ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а саме самостійно публічно не голосила про наявність у неї конфлікту інтересів до, та під час підготовки, розгляду та голосування про обрання її головою районної ради.

Рішенням Конституційного суду України № 7-рп/99 від 06.07.1999 встановлено, що положення частини першої статті 38 Конституції України, згідно з яким громадяни мають право «вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та місцевого самоврядування» в контексті положень частини другої ст. 78 Конституції України треба розуміти так, що громадянину України надано право вільно бути обраним до будь-якого органу місцевого самоврядування, у тому числі районної ради, а також бути обраним головою районної ради, але реалізувати набутий представницький мандат громадянин може тільки в одному з цих органів чи на відповідній посаді. Однак Конституція України не визначає це як обов'язок кожного громадянина. Аналізом чинних і законодавчих актів не встановлено норм, який би зобов'язував депутата районної ради обиратися на посаду голови відповідної ради, тим більше голосувати за це.

Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватись Конституції України та законів України, а не знання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У відповідності до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що приватний інтерес - це будь-який майновий чи не майновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; правопорушення пов'язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Статтею 28 «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» Закону передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону зобов'язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 35 «Особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності окремих категорій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» Закону встановлено, що правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, Керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Зазначена норма є відсильною та у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій; держави або місцевого самоврядування визначає модель поведінки такого суб'єкта. Разом з тим, у випадку втрати правомочності органу за умови неучасті суб'єкта у прийнятті рішень колегіальним органом, участь такої особи має здійснюватись під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом. У такому разі вказана норма відсилає також для застосування ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», яка встановлює, що: депутат районної ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умов самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Таким чином, у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між її особистим приватним інтересом - бажанням отримати постійну оплачувану роботу та її представницькими повноваженнями як депутата ради, який уповноважений представляти відповідну територіальну громаду шляхом участі на сесіях у раді, які остання використала при обранні себе головою Бердичівської районної ради, а саме вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, які вплинули на об'єктивність або неупередженість вчинення дій під час виконання своїх представницьких повноважень, тобто проголосувала «За» внесення своєї кандидатури до бюлетеня таємного голосування та затвердження результатів голосування з обрання голови Бердичівської районної ради ОСОБА_1, а також проголосувала «За» питання «Щодо завершення висування кандидатур на посаду голови районної ради», «Включення до бюлетенів для таємного голосування по виборах голови Бердичівської районної ради 08 серпня 2017 року наступних кандидатур: 1. ОСОБА_1Б.», де вона сама була кандидатом на посаду голови, безпосередньо приймала участь у таємному голосуванні та голосувала «За» питання, щодо затвердження результатів голосування з обрання голови Бердичівської районної ради Житомирської області ОСОБА_1

Тобто, приватний інтерес ОСОБА_1 був у вигляді бажання отримати постійно оплачувану роботу, реально зіткнувся з її представницькими повноваженнями при внесенні своєї кандидатури до бюлетеня таємного голосування (публічно не оголосила про наявність в неї реального конфлікту інтересів при внесенні своєї кандидатури до бюлетеня таємного голосування та в подальшому затвердження результатів голосування) з обрання голови Бердичівської районної ради Житомирської області.

Своїми діями, які виразилися в порушенні ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» - вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів в службовій діяльності, пов'язаного з виникненням суперечностей між її особистим приватним інтересом та представницькими повноваженнями, які вплинули на об'єктивність вчинення дій. У даному випадку ОСОБА_1 повинна була виконати вимоги ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» при внесенні кандидатури до бюлетеня для таємного голосування, де вона сама була кандидатом на посаду голови відповідної ради та в подальшому затвердженні та при участі у таємному голосуванні щодо обрання її на посаду голови Бердичівської районної ради.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується:

1.Наявністю приватного інтересу у ОСОБА_1 під час розгляду вказаної пропозиції та питання у формі його не майнового інтересу, зумовлений можливістю:

бути обраним на посаду в органи місцевого самоврядування (яка відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є професійною, на постійній основі діяльністю громадян України, які займають посади в органах місцевого самоврядування, що спрямована на реалізацію територіальною громадою свого права на місцеве самоврядування та окремих повноважень органів виконавчої влади, наданих Законом);

набути права та повноваження посадової особи місцевого самоврядування - голови районної ради (що передбачені у ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»);

отримати статус посадової особи місцевого самоврядування та отримати відповідний ранг посадової особи місцевого самоврядування в межах відповідної категорії посад (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»).

2.Наявністю приватного інтересу у ОСОБА_1 під час розгляду вказаної пропозиції та питання у формі її майнового інтересу, зумовлений можливістю:

отримання заробітної плати за рахунок місцевого бюджету (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»);

фінансового та матеріально-технічного забезпечення своєї служби за рахунок коштів місцевого бюджету (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»);

отримання матеріального та соціально-побутового забезпечення посадової особи місцевого самоврядування (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»).

Таким чином голова Бердичівської районної ради Житомирської області ОСОБА_1 порушила вимоги ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та під час участі у розгляді, підготовці, затвердження та прийняття рішення при обранні її головою Бердичівської районної ради Житомирської області сьомого скликання, самостійно публічно не оголосила під час засідання ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

А також таким чином голова Бердичівської районної ради Житомирської області ОСОБА_1 порушила вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону, проголосувала «За» питання «Щодо завершення висування кандидатур на посаду голови районної ради», «Включення до бюлетенів для таємного голосування по виборах голови Бердичівської районної ради 08 серпня 2017 року наступних кандидатур: 1. ОСОБА_1Б.», де вона сама була кандидатом на посаду голови, безпосередньо приймала участь у таємному голосуванні та голосувала «За» питання, щодо затвердження результатів голосування з обрання голови Бердичівської районної ради Житомирської області ОСОБА_1, у зв'язку з чим вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчинені правопорушень заперечила, пояснила, що з жовтня 2014 року вона є депутатом районної ради. Обиралась вперше. 08 серпня 2017 року дійсно мало місце голосування в районній раді за адресою: м. Бердичів, пл. Соборна, 23, з приводу обрання голови. Були представники засобів масової інформації, все відбувалось публічно. ЇЇ кандидатуру запропонував один з депутатів ради. Відбулось обговорення, в подальшому голосування. Реалізуючи своє право, передбачене Конституцією, а також свій обов'язок як депутата, вона брала участь у голосуванні. За результатами голосування її було обрано головою районної ради. Навіть без її голосу, 18 голосів депутатів вистачило б для обрання її головою. Ні перед, ні під час голосування вона не оголошувала про наявність у неї конфлікту інтересів. Звичайно знала, що за роботу головою райради їй буде, як і кожній людині за роботу, виплачуватись заробітна плата. Однак обіймання посади це не лише преференції, але і величезний обсяг роботи і відповідальності. Вона заперечує наявність у неї реального конфлікту інтересів.

За клопотанням захисту допитано свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_2

Свідок ОСОБА_4 показала, що вона писала протокол сесії, всім присутнім депутатам було відомо про обрання на сесії голови ради. Голова їхньої фракції запропонував вибрати кандидатуру ОСОБА_1 Кращої кандидатури і передбачити не можливо було б, так як майже всі депутати є приватними підприємцями. Проведення сесії фіксувалось на відео, була преса. Частина депутатів залишила приміщення, видно не хотіли підтримувати більшість, їм було відомо, з яких питань буде здійснюватись розгляд, зокрема про кандидатуру ОСОБА_1 Під час сесії кандидатуру висунув ОСОБА_6, відбулось обговорення. Чи оголошувала ОСОБА_1 перед голосування про конфлікт інтересів, не пам'ятає, можливо і оголошувала, але вона була зайнята підрахунком голосів. Чи голосувала ОСОБА_1, також сказати не може, але голосували всі.

Свідок ОСОБА_5 пояснив, що він керуючий справами виконавчого апарату Бердичівської районної ради, 08 серпня 2017 депутати брали участь у голосуванні при вирішенні питання виборів голови ради, знали про висунення кандидатури ОСОБА_1. Один з депутатів, здається ОСОБА_2, запропонував цю кандидатуру. Обговорили кандидатуру, задавали питання. ОСОБА_1 про конфлікт інтересів не оголошувалось. Відбулось голосування, було видано 19 бюлетенів для таємного голосування і всі 19 депутатів проголосували, звісно і ОСОБА_1

Свідок ОСОБА_2 в залі суду показав, що 08 серпня 2017 року він брав участь у голосуванні на сесії районної ради. Всі депутати знали, які питання ставились на голосування. Він запропонував кандидатуру на голову районної ради ОСОБА_1 Депутати брали участь у обговоренні, запропонована була лише одна кандидатура. Чи оголошувала ОСОБА_1 про конфлікт інтересів, не пам'ятає. Голосувало 18 чи 19 депутатів, рішення було прийнято одноголосно, тобто напевне і ОСОБА_1 проголосувала за себе.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 співробітниками УЗЕ ДЗЕ НП України до протоколів про адміністративні правопорушення долучено копії заяви ОСОБА_7 на ім'я Генерального прокурора України про вчинення адміністративного правопорушення від 07.11.17; протоколу 18 сесії сьомого скликання Бердичівської районної ради Житомирської області від 08 серпня 2017 року, протоколу лічильної комісії Бердичівської районної ради сьомого скликання № 3 від 08 серпня 2017 року, протоколу лічильної комісії Бердичівської районної ради сьомого скликання № 4 від 08 серпня 2017 року, списку депутатів Бердичівської районної ради, які отримали бюлетені для таємного голосування з питання «Про обрання голови районної ради», рішення 18 сесії сьомого скликання Бердичівської районної ради Житомирської області № 287 від 08 серпня 2017 року «Про обрання голови районної ради» на підтвердження фактів участі ОСОБА_1 у голосуванні при обранні її головою районної ради та відсутності при цьому з її боку оголошення про існування конфлікту інтересів; а також копію листа-роз'яснення Національного агентства з питань запобігання корупції від 21.02.2017 року № 4111/3814/17 щодо наявності конфлікту інтересів у діяльності депутатів районних або обласних рад під час обрання голови відповідної ради та його заступника.

Відповідно до вказаного листа-роз'яснення: "…під приватним інтересом розуміється будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

З огляду на наведене, вбачається, що у депутатів відповідної ради, кандидатури яких внесені до бюлетеню з виборів голови ради, відповідно заступника голови районної ради та першого заступника, заступника голови обласної ради, під час прийняття участі у голосуванні виникає приватний інтерес, що є визначальною ознакою конфлікту інтересів...

… під час прийняття участі у такому голосуванні, депутати відповідної ради, кандидатури яких внесені до бюлетеню з виборів голови ради, відповідно заступника голови районної ради та першого заступника, заступника голови обласної ради повинні вживати заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених статтею 59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів тягне за собою адміністративну відповідальність, передбачену частиною першою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

За таких умов, участь у відповідному голосуванні депутатами відповідної ради визначатиметься, як вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, за що передбачається адміністративна відповідальність згідно із частиною другою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення."

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши надані докази, суддя приходить наступних висновків.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 38 Конституції України громадяни мають право брати участь в управлінні державними справами, у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування. А відповідно до офіційного тлумачення положення частини першої статті 38 Конституції України, викладеного у Рішенні Конституційного Суду № 7-рп від 06.07.99, право громадян "вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого

самоврядування", в контексті положень частини другої статті 78 Конституції України треба розуміти так, що громадянину України надано право вільно бути обраним до будь-якого органу державної влади, зокрема до Верховної Ради України, до органу місцевого

самоврядування - сільської, селищної, міської, районної, обласної ради, а також бути обраним відповідним головою.

У протоколі про адміністративні правопорушення працівниками поліції зроблено посилання на вказану статтю Конституції, але зазначено, що Конституція України не визначає це як обов'язок кожного громадянина і аналізом чинних законодавчих актів не встановлено норм, який би зобов'язував депутата районної ради обиратися на посаду голови відповідної ради, тим більше голосувати за це.

Дійсно право особи вільно бути обраним є саме правом, а не обов'язком, і це право є основоположним відповідно до Конституції України. Реалізація свого права залежить виключно від людини, а як передбачено у Конституції України, реалізація цього права обов'язково має бути вільною, тобто без будь-яких перешкод, умов, умовностей, обмежень тощо.

Відповідно до ст. 22 Конституції України конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані, при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.

Відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення ОСОБА_1, щоб не бути притягнутою до адміністративної відповідальності, мала право голосувати під час сесії 08 серпня 2017 року лише за умови, що перед цим повідомить про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а брати участь у подальшому голосуванні, не будучи при цьому притягненою до адміністративної відповідальності, взагалі не мала права.

Однак такі положення протоколів прямо суперечать Конституції України, так як створюють умову та перешкоду для реалізації громадянином свого права бути обраним вільно, тобто взагалі без будь-яких умов, обмежень та перешкод.

Згідно з ч. 3 ст. 8 Конституції України норми Конституції України є нормами прямої дії, у зв'язку з чим у справі підлягають застосуванню норми ч. 1 ст. 38 Конституції.

Крім того, в травні 2017 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі ВССУ) надіслав лист "Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією" (вих. 223-943/0/4-17 від 22.05.17), у якому звернув увагу суддів першої та апеляційної інстанцій, в тому числі, на те, що наявність у правопорушника факту приватного інтересу не є достатньою підставою для визнання існування умов реального конфлікту інтересів, і крім наявності приватного інтересу, в сукупності також обов'язково мають бути наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення; наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення (зокрема у листі висловлена позиція, що право депутата бути обраним на посаду у складі ради є реалізацією ним представницьких повноважень депутата, а не здійсненням його приватного інтересу і з обранням особи депутатом органу місцевого самоврядування такій особі разом з комплексом інших прав та повноважень делегується і представницьке право бути обраним до складу органів такої ради). Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікті інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, та, відповідно в постанові суду.

Судом було зроблено запит до Національного агентства з питань запобігання корупції з проханням повідомити, чи узгоджувалась позиція Національного агентства з заявленим особою, яка притягається до відповідальності, правом, визначеним у ст. 38 Конституції України, вільно обирати і бути обраним до органів місцевого самоврядування та положеннями листа ВССУ. Відповідно до отриманої відповіді підтверджено, що дійсно право, передбачене ч. 1 ст. 38 Конституції України було покладено в основу листа ВССУ, а також підтверджено офіційну позицію агентства, щодо наявності приватного інтересу, яка відповідає листу від 21.02.17, який в свою чергу не містить узгодження з висловленою у листі ВССУ позицією щодо недостатності для притягнення особи до адміністративної відповідальності лише однієї наявності факту приватного інтересу.

Враховуючи викладене вище, приймаючи до уваги положення Конституції України та надання працівниками поліції на підтвердження винуватості особи, яка притягується до адміністративної відповідальності лише доказів, які вказують на наявність приватного інтересу у неї, при ненаданні доказів на підтвердження інших фактів, які в своїй сукупності мали б підтверджувати наявність умов реального конфлікту інтересів, у інкримінованому діянні ОСОБА_1 відсутній склад правопорушень, передбачених частинами 1 і 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 247 ч. 1 п. 1), 283, 284, 172-7 ч.ч. 1, 2 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

закрити провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у зв'язку із відсутністю в її діяннях складу цих адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Бердичівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.С. Яковлєв