Спарва№ 308/4135/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міскрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І. за участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1, 10.07.1971, місце реєстрації та проживання : ІНФОРМАЦІЯ_1 А, громадянина України, працюючого провідним інспектором УДСНС України у Закарпатській області, субєкта декларування, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міскрайонного суду Закарпатської області з Департаменту захисту економіки управління захисту економіки в Закарпатській області Національної поліції України надійшов протокол відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Згідно протоколу №95 від 18.04.2018 року, ОСОБА_1Ю, який обіймає посаду провідного інспектора УДСНС України у Закарпатській області, будучи субєктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», 28.11. 2017 року порушив порядок, передбачений частиною другою статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу ( зокрема набуття 30.11. 2017 року права власності на нерухоме майно - квартиру загальною вартістю 840 000 грн.) письмово не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, визнав та повідомив, що він мав намір подати вказані відомості у встановлений строк, однак його спроби своєчасно подати повідомлення були відхилені, зазначив, що у нього був відсутній умисел на вчинення адміністративного правопорушення. Враховуючи вищезазначені обставини ОСОБА_1Ю просив суд закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення у звязку з малозначністю вчиненого правопорушення.

В судове засідання прокурор не зявився, хоч був повідомлений про дату та час розгляду справи, про причину неявки суд не повідомив.

Заслухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Положеннями статті 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що згідно ч.2 ст.172-6 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

При цьому діяння, передбачені ст.172-6 КУпАП,є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

З врахуванням положень ст.1 ЗаконуУкраїни «Про запобігання корупції», сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Як встановлено із матеріалів справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2, який обіймає посаду провідного інспектора УДСНС України у Закарпатській області, будучи згідно з підпунктом «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, набувши 30.11. 2017 року право власності на нерухоме майно - квартиру загальною вартістю 840 000 грн., що становить 525 прожиткових мінімумів, порушив порядок, визначений ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Згідно пояснень ОСОБА_1 такий мав намір своєчасно подати вказані відомості у встановлений строк, однак його спроби подати повідомлення були відхилені, тому подав їх з пропуском декількох днів.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», уразі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомитипро це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Таким чином, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП підтверджується зібраними та дослідженими судом доказами, а саме протоколом про вчинення адміністративного корупційного правопорушення, скріншотом з офіційного веб-сайту НАЗК щодо дати опублікування декларації ОСОБА_1Ю та іншими матеріалами справи про адміністративне правопорушення, поясненнями правопорушника в судовому засіданні.

Разом із тим, згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержанняКонституціїі законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, беручи до уваги обставини вчинення правопорушення, щире каяття правопорушника, приходжу до висновку про можливість звільнення ОСОБА_1Ю від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАПу зв'язку із малозначністю скоєного адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Керуючись ст. ст. 22, 283-285, 287-294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_1 ( 10.07.1971, місце реєстрації та проживання : ІНФОРМАЦІЯ_1 А, громадянина України, працюючого провідним інспектором УДСНС України у Закарпатській області) від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, а провадження в даній справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Постанову може бути оскаржено на протязі десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: В.І. Бедьо