Номер справи 703/2488/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2018 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Опалинська О.П., при секретарі судових засідань ОСОБА_1, за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2, його захисника адвоката ОСОБА_3, прокурора Міщенко В.М., розглянувши адміністративну справу, яка надійшла від Управління захисту економіки в Черкаській області ДЗЕ НП України, про притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, депутата Малосмілянської сільської ради Смілянського району Черкаської області,

до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП, -

встановив:

23 липня 2018 року оперуповноваженим Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_4 складено протокол серії ГП №207535 про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП, депутатом Малосмілянської сільської ради Смілянського району Черкаської області ОСОБА_2 про те, що він, являючись депутатом Малосмілянської сільської ради Смілянського району Черкаської області, тобто будучи субєктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», маючи обовязок додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції, порушив вимоги ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки у десятиденний термін з дня придбання (реєстрації права власності) автомобіля «PEUGEOT 301», 2016 року випуску, загальною вартістю з ПДВ 338300 гривень, тобто з 25 січня 2018 року по 03 лютого 2018 року, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції, про суттєві зміни у його майновому стані.

Вказане правопорушення вчинене при наступних обставинах:

Так, Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року №2246-VІІІ, встановлено з 1 січня 2018 року мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі 3723 гривні, а прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2018 році складає 1762 гривні.

На підставі договору купівлі продажу від 15 січня 2018 року №АРС 0000002, ОСОБА_2, набув у власність автомобіль «PEUGEOT 301», 2016 року випуску, вартістю 338300 гривень.

25 січня 2018 року, згідно заяви ОСОБА_2, в ТСЦ 7141 №134293829, автомобіль «PEUGEOT 301», 2016 року випуску, номер шасі VF3DDNFP0GJ785366, зареєстровано за ОСОБА_2, з державним номерним знаком СА8588ВА, та видано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу СХК 243403.

Враховуючи, що згідно договору купівлі продажу від 15 січня 2018 року №АСР 0000002, вартість вищевказаного автомобіля становить 338300 гривень, а 25 січня 2018 року ОСОБА_2 зареєстрував право власності на вказаний автомобіль, відтак останній мав обовязок повідомити про суттєві зміни у своєму майновому стані протягом 10 днів, тобто з 25 січня 2018 року по 03 лютого 2018 року включно.

Згідно даних офіційного веб сайта Національного агентства з питань запобігання корупції, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані ОСОБА_2 подано лише 22 березня 2018 року, тобто більше ніж на 1 місяць пізніше за передбачений законом строк.

В поданому до реєстру Національного агентства з питань запобігання корупції повідомленні про суттєві зімни у майновому стані ОСОБА_2, він вказує вартість автомобіля станом на дату набуття у власність, тобто 338300 гривень.

Отже, депутат Малосмілянської сільської ради Смілянського району Черкаської області ОСОБА_2 не повідомивши у встановлений термін Національне агентство з питань запобігання корупції, у встановленому Законом України «Про запобігання корупції» порядку, про суттєві зміни у його майновому стані, порушив вимоги ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції».

Під час проведення перевірки не встановлено будь-яких підстав та причин, які перешкоджали ОСОБА_2 повідомити Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані у встановлений законом термін.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення є місце розташування Малосмілянської сільської ради, а саме: вул. Леніна, 9, с. Мала Смілянка, Черкаської області, 20730, оскільки обовязок у ОСОБА_2 подавати декларацію та повідомлення до НАЗК, виник у звязку з його депутатською діяльністю, хоча останній мав можливість подавати електронну декларацію через мережу інтернет в будь-якому місці.

Датою виявлення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є дата встановлення всіх обставин, складання працівниками УЗЕ в Черкаській області вказаного протоколу та ознайомлення з ним особи правопорушника, тобто 23 липня 2018 року.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є наступний день після кінцевої дати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані ОСОБА_2, тобто 04 лютого 2018 року.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП не визнав та пояснив, що він являється депутатом Малосмілянської сільської ради Смілянського району Черкаської області. 15 січня 2018 року він придбав у власність автомобіль за 338300 гривень, який зареєстрував 25 січня 2018 року. Електронні декларації він подавав у Малосмілянській сільській раді, з компютера, який знаходиться в приміщенні такої, оскільки погано володіє компютером та у цьому йому необхідна допомога сторонніх осіб. З метою подачі повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані він неодноразово їздив до Малосмілянської сільської ради, яка розташована приблизно на відстані 13 кілометрів від його місця проживання, разом з тим подати вказане повідомлення не мав можливості, оскільки були збої з сайтом Національного агентства з питань запобігання корупції, а в подальшому і збої з мережею інтернет. При першій можливості він подав повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані до Національного агентства з питань запобігання корупції, в електронному вигляді. Будь-якого умислу не подавати повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані у нього не було, оскільки він та його дружина являються приватними підприємцями та мають достатньо коштів для придбання необхідного майна.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначив, що вини його підзахисного у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, не вбачає. Так, як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП, ОСОБА_2 не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про зміни в майновому стані в десятиденний термін з дня придбання автомобіля. Однак, відповідно до вказаного протоколу працівником поліції точно встановлено, що згідно даних офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, 22 березня 2018 року ОСОБА_2 подав повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані. Таким чином, працівником поліції у протоколі про адміністративне правопорушення мало бути зазначено про несвоєчасне подання ОСОБА_2 повідомлення про суттєві зміни у майновому стані до Національного агентства з питань запобігання корупції. Вказані обставини є порушенням вимог інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України №1376 від 06 листопада 2015 року, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за №1496/27941 від 01 грудня 2015 року, а саме п.9 розділу 2, в якому зазначено, що у графі «дата, час, місце вчинення і суть вчиненого адміністративного правопорушення» має бути зазначено, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол. Крім того, в діях ОСОБА_2 відсутній умисел на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни свого майнового стану, оскільки всі депутати Малосмілянської сільської ради подають відповідні декларації через компютер, який знаходиться в адміністративній будівлі сільської ради. При цьому, інших можливостей подати електронну декларацію ОСОБА_2 не має. Крім того, в період з 25 січня 2018 року по 03 лютого 2018 року по технічним причинам не було звязку із сайтом НАЗК, відтак ОСОБА_2 був позбавлений можливості своєчасно повідомити НАЗК про суттєві зміни у його майновому стані. Незважаючи на вказані обставини, ОСОБА_2 при першій можливості, а саме у березні 2018 року, подав повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані до НАЗК. Просить провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_2 за ч.2 ст.172-6 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, в звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні прокурор Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_5 пояснила, що складений відносно ОСОБА_2 протокол про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП, вона підтримує в повному обсязі. Просила визнати ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, його захисника та прокурора, повно та всебічно дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно достатті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідностатті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до протоколу серії ГП №207535 від 23 липня 2018 року про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, складеного відносно ОСОБА_2, останній, будучи згідно підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ, субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, порушив вимоги частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ, за що передбачена адміністративна відповідальність відповідно до вимог ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до диспозиції ч.2 ст.172-6 КУпАП, адміністративна відповідальність за вказаною частиною статті настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно примітки ст.172-6 КУпАП субєктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ субєктами, на яких поширюються дія цього Закону, є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Як встановлено під час судового розгляду та вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 являється депутатом Малосмілянської сільської ради Смілянського району Черкаської області.

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази припинення повноважень ОСОБА_2 як депутата Малосмілянської сільської ради Смілянського району Черкаської області на час складання протоколу ГП №207235 від 23 липня 2018 року про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, відтак суд вважає, що такий являвся депутатом міської ради на час його складання.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2, згідно підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ, являється субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, та субєктом декларування, а відтак і субєктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Разом з цим, статтею 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР визначено, що органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Згідно п.п.3 п.2 розділу ХІІІ Прикінцеві положення Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ у 2016 році службові особи, які на день початку роботи зазначеної системи займають згідно зі статтею 50 цього Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, зобовязані подати щорічні декларації за минулий рік у порядку, встановленому цим Законом, протягом 60 календарних днів після початку роботи системи.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року №2246-VІІІ, встановлено, що з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2018 році складає 1762 гривні.

Таким чином, субєкти декларування відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ, та з врахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 2018 року, в разі придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, що становить 88100 гривень, зобовязані повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Згідно ч.3 ст.53 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року №3 «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за №959/29089, затверджено форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування.

Згідно п.п.3 п.1 розділу ІІ вищевказаного рішення до реєстру включаються такий електронний документ, як повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ.

Відповідно до п.2 розділу ІІ вищевказаного рішення суб'єкти декларування подають до реєстру зазначені в пункті 1 цього розділу документи шляхом заповнення електронних форм відповідних документів на веб-сайті реєстру відповідно до технічних вимог до форм.

15 січня 2018 року між Приватним сервісним підприємством «Ньютон» та ОСОБА_2 укладено договір купівлі-продажу автомобіля №АСР0000002, відповідно до якого ПСП «Ньютон» зобовязався передати у власність ОСОБА_2 транспортний засіб - «PEUGEOT 301», а ОСОБА_2 в свою чергу прийняти та оплати його вартість(а.с.20-21).

Відповідно до додатку №1 до договору №АСР0000002 від 15 січня 2018 року, ціна автомобіля «PEUGEOT 301» з ПДВ складає 338 300 (триста тридцять вісім тисяч триста) гривень (а.с.22).

Як встановлено під час судового розгляду, 25 січня 2018 року ОСОБА_2 зареєстрував за собою придбаний ним автомобіль «PEUGEOT 301».

На підставі вищевикладеного, суд приходить до беззаперечного висновку, що ОСОБА_2 після придбання 15 січня 2018 року автомобіля «PEUGEOT 301», вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, та реєстрації його 25 січня 2018 року у відповідному органі, зобовязаний був з 25 січня 2018 року по 03 лютого 2018 року подати до Національного агентства з питань запобігання корупції електронне повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 вищевказаних дій у зазначений строк не виконав, оскільки подав вищевказане повідомлення 22 березня 2018 року.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов'язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Крім того, згідно з п.2 роз'яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Також, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06 жовтня 2010 року (справа №1-27/2010).

Відповідно до ч.1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №207535 від 23 липня 2018 року, працівником поліції під час проведення перевірки не встановлено будь-яких підстав та причин, які перешкоджали ОСОБА_2 повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані у встановлений законом термін.

Разом з тим, матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 будь-яких доказів, які б свідчили про те, що працівником поліції вживалися заходи щодо встановлення підстав та причин, які перешкоджали ОСОБА_2 повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані у встановлений законом термін, відсутні.

При цьому, як зазначив під час судового розгляду ОСОБА_2, у визначений законом термін він був позбавлений можливості подати повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані до Національного агентства з питань запобігання корупції, оскільки в Малосмілянській сільській раді Смілянського району Черкаської області були збої із звязком з сайтом НАЗК, при цьому подати вказане повідомлення у іншому місці у нього не було можливості.

Відповідно до довідки №1400 від 29 серпня 2018 року виданої виконавчим комітетом Малосмілянської сільської ради Смілянського району Черкаської області, при намаганні подати інформацію до НАЗК по зміні майнового стану депутата сільської ради ОСОБА_2 в період з 25 січня 2018 року по 03 лютого 2018 року в звязку з технічними несправностями в мережі Інтернет, дійсно були збої із звязком з сайтом НАЗК, що унеможливлювало подати зміни. Сільська рада не має кваліфікованого працівника по усуненню несправностей в компютерній техніці та звязку через мережу Інтернет (а.с.45).

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Будь-яких доказів, які б свідчили про можливість ОСОБА_2 подати до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані окрім як в приміщенні Малосмілянської сільської ради, депутатом якої він являється, працівником поліції до матеріалів справи не додано.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до беззаперечного висновку, що ОСОБА_2 був позбавлений реальної можливості з незалежних від нього обєктивних причин в період з 25 січня 2018 року до 03 лютого 2018 року подати до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Крім того, обєктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, характеризується вчиненням дій, а саме:

- неповідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані;

- несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Таким чином, склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, утворюють дії субєкта декларування, які можуть бути направлені на неповідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані, або несвоєчасне повідомлення про це.

Вищевказані дії субєкта декларування не можуть бути розглянуті як одне ціле, оскільки терміни «неповідомлення» та «несвоєчасне повідомлення» є різними по суті та відрізняються один від одного різним характером дій.

Так, «неповідомлення» - це те, що не сповіщається комусь; «несвоєчасне повідомлення» - це сповіщення комусь, поза межами визначеного строку.

Відповідно до п.п.6 п.9 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України №1376 від 06 листопада 2015 року, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за №1496/27941 від 01 грудня 2015 року, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема, у графі «дата, час, місце вчинення і суть вчиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №207535 від 23 липня 2018 року, працівник поліції дійшов висновку, що ОСОБА_2 вчинив одну з дій, передбачених ч.2 ст.172-6 КУпАП, а саме: не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни майнового стану.

Разом з тим, як вбачається з роздруківки з Єдиного державного реєстру декларацій, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_2 22 березня 2018 року подав до вказаного реєстру повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, яким повідомив про придбання ним вищевказаного автомобіля (а.с.11-14).

Вищевказане повідомлення ОСОБА_2 подав до Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані раніше ніж відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №207535 від 23 липня 2018 року.

При цьому, як вбачається з вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення, працівнику поліції було відомо про подачу ОСОБА_2 вищевказаного повідомлення до Національного агентства з питань запобігання корупції.

Таким чином, суд приходить до обґрунтованого висновку, що ОСОБА_2 дій, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП №207535 від 23 липня 2018 року, як не повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у його майновому стані, не вчиняв.

При цьому, протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №207535 від 23 липня 2018 року, не містить посилань на вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, обєктивна сторона якого характеризується несвоєчасним повідомленням Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у його майновому стані.

Відповідно до ч.1 ст.251 КУПАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до беззаперечного висновку, що під час судового розгляду судом не встановлено наявності належних та допустимих доказів вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно положень ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішеннях ЄСПЛ значну роль у розширенні сфери застосування п. 2 ст. 6 Конвенції грає тлумачення двох ключових понять цієї статті - «кримінальне обвинувачення» і «суперечки про громадянські права». У справі «Кадубец проти Словаччини» (Eur. Court H.R. Kadubec v. Slovakia, Judgmentof 2 September 1998. Reports. 1998 VI), представник держави-відповідача наполягав на тому, що в цій справі йдеться про адміністративний проступок, а не про кримінальне звинувачення і, отже ст. 6 не може бути застосована. Однак Європейський суд з прав людини не погодився з аргументом відповідача, хоча і визнав, що внутрішнє право країни не вважає кримінальними діяннями, за вчинення якого був покараний заявник. Проте ця обставина, на думку Суду, не має великого значення, так само як і те, який державний орган розглядав справу. Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку та на підставі законно добутих доказів.

Враховуючи викладене, вважаю, що в справі про адміністративне правопорушення підлягає застосуванню положення ст. 62 Конституції України про те, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

На підставі вищевикладеного, вважаю, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно п.1 ч.1 ст.247 провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 підлягає закриттю.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП судовий збір стягується лише в разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Оскільки адміністративне стягнення на порушника не накладається, стягненню судовий збір не підлягає.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.10, 40-1, ч.2 ст.172-6, 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР, Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року №2246-VІІІ, Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року №3 «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за №959/29089, Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України №1376 від 06 листопада 2015 року, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за №1496/27941 від 01 грудня 2015 року, -

постановив:

Провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.П.Опалинська