Справа № 703/2973/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2018 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області, ОСОБА_1, розглянувши матеріали, які надійшли із Смілянського ВП ГУНП України в Черкаській області відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, українця, громадянина України, не працює, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків надати неможливо,

-про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124, ч.1 ст. 130 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Смілянського міськрайонного суду Черкаської області 28.08.2018 р. надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 124, ч.1 ст.130 КУпАП.

Відповідно до протоколу серії ОБ №106704, складеного інспектором Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, ОСОБА_3: 22.08.2018 в м. Сміла Черкаської області, з автостоянки по вул. Рєпіна, ОСОБА_4 керував автомобілем НОМЕР_1, що належить ОСОБА_5, в стані алкогольного спяніння. Після проходження тесту на стан алкогольного спяніння за допомогою приладу «Alcotest 6810», результат показав 2,79% проміле. Від проходження освідування на стан алкогольного спяніння в медичному закладі відмовився, чим порушив вимоги п.2.9 (а) ПДР України, за шо передбачена відповідальність ч.1 ст.130 КУпАП.

Відповідно до протоколу серії ОБ №106703, складеного інспектором Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, ОСОБА_3: 22.08.2018 в м. Сміла Черкаської області з автостоянки по вул. Рєпіна ОСОБА_2, керуючи автомобілем НОМЕР_1, заднім ходом, не переконався що це буде безпечно, здійснив зіткнення з автомобілем НОМЕР_2, який стояв позаду, внаслідок чого транспортні засоби отримали механічні пошкодження, завдавши матеріальних збитків, чим порушив вимоги п.10.9 ПДР України, за шо передбачена відповідальність ст.124 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_2 не зявився, направлений за його адресою поштове повідомлення отримано ним особисто, а тому вважається повідомленим належним чином, проте поважність причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

З урахуванням відомостей, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, копію якого було отримано правопорушником, якому було достеменно відомо про наявність судового провадження, приходжу до висновку про наявність підстав для розгляду справи за його відсутності.

За цих підстав, з урахуванням вимог ст.ст.268,277 КУпАП, справа може бути розглянута за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. ст. 245, 251, 280, 283 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен повно, всебічно, й об'єктивно дослідити всі обставини справи і встановити, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ч.1 ст.245, ст.280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з системного аналізу положень ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вина ОСОБА_2 у порушенні п. 2.9 ПДР України (керування транспортним засобом у стані алкогольного спяніння), що є складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, а також у порушенні п. 10.9 ПДР України (під час руху транспортного засобу заднім ходом водій не повинен створювати небезпеки чи перешкод іншим учасникам руху. Для забезпечення безпеки руху він у разі потреби повинен звернутися за допомогою до інших осіб.), що є складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, підтверджується, окрім визнання ним вини у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, відомостями, викладеними в протоколах про адміністративні правопорушення (а.с.2-3), план-схемі ДТП (а.с.4), актом огляду на стан алкогольного спяніння та результатами огляду з використанням спеціальних технічних засобів (а.с. 5-6), поясненнях свідків(а.с.7-9).

При накладенні адміністративного стягнення, суд враховує положення ст.ст. 33, 36 КУпАП, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність правопорушника, є визнання вини у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, при цьому обставин, що обтяжують відповідальність не встановлено.

Згідно ч.2 ст.36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

З урахуванням викладеного суд вважає необхідним визнати ОСОБА_2 виним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 124, 130 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 рік.

Також, стягненню з ОСОБА_2 підлягає судовий збір, згідно ст. 40-1 КУпАП, яка передбачає, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 23-24, 27, 30, 33-36, 40-1,124, ч.1 ст.130, 283 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків надати неможливо) винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124, ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 10200 грн. (десять тисяч двісті гривень) з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків надати неможливо) у дохід держави судовий збір в розмірі 352 (триста пятдесят дві.) грн.40 коп.

Штраф має бути сплачений порушником в установу банку України не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у зазначений вище строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби, яка стягує з правопорушника: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік правопорушень, розмір яких визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 КУпАП, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 цього Кодексу, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Черкаської області через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя : Л.А. Пасацька