АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 33/774/919/18 Головуючий у І-й інстанції - Єдаменко С.В.
Справа № 203/2107/18 Суддя-доповідач - Джерелейко О.Є.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2018 року м. Дніпро

Суддя Апеляційного суду Дніпропетровської області Джерелейко О.Є., за участю: прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області Масалітіна Е.А., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_3 та її захисника ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_3 на постанову Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 липня 2018 року щодо

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка народилася в м.Дніпропетровськ, громадянка України, працює начальником відділу персоніфікованого обліку Управління праці та соціального захисту населення Центральної районної у місті Дніпрі ради, проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2

визнаної винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

При обставинах, зазначених в постанові суду першої інстанції, ОСОБА_3, була обрана депутатом Кіровської районної ради міста Дніпропетровська (в подальшому перейменована на Центральну районну в місті Дніпро раду), будучи згідно п. п. «б» п. 1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону), та відповідно до ст. 1 Закону суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону, без поважних причин, своєчасно не подала на сайт Національного агентства з питань запобігання корупції (далі по тексту НАЗК) повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у зв'язку з придбанням нею майна, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року (77 200 гривень - у 2017 році), а саме про придбання нею у власність 05 серпня 2017 року квартири АДРЕСА_1, вартість якої згідно договору купівлі-продажу становить 89 186 гривень. Відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції» таке повідомлення мало бути подане не пізніше 15 серпня 2017 року, фактично подано ОСОБА_3 18 серпня 2017 року. Таким чином, ОСОБА_3 вчинила правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постановою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 липня 2018 року ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1 700 гривень та стягнуто з останньої на користь держави судовий збір в розмірі 352 гривень 40 копійок.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду скасувати як незаконну, необґрунтовану та винесену з порушенням порядку розгляду справи, з не правильним встановленням обставин справи, та закрити провадження у справі щодо неї у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Посилається на те, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять будь-яких доказів, що безпосередньо, поза розумним сумнівом вказували б на наявність у неї умислу (прямого чи непрямого) та відповідно корисливого або іншого особистого її інтересу, чи інтересу третіх осіб, на повідомлення про суттєві зміни у її майновому стані.

Вважає, що Закон України "Про запобігання корупції" не зазначає в робочих, чи в календарних днях необхідно обчислювати 10-денний строк подачі повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, тому вона обчислювала строк саме в робочих днях і тому не вважала, що вона порушує вимоги цього Закону.

Також в протоколі про адміністративне правопорушення були відсутні дані щодо проведення відповідної перевірки щодо неї, повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупціїпро результати такої перевірки Департаментом захисту економіки Національної поліції України, її пояснення, направлені на підставі листа Національного агентства з питань запобігання корупції щодо причин несвоєчасного подання декларації та інше.

Посилається на те, що в такому випадку перевірка своєчасності внесення змін у майновому стані до її декларації відбувалася в порушення п. 2 - п. 5 розділу ІІ "Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", тобто неналежним суб'єктом - посадовою особою Департаменту захисту економіки Національної поліції України, за межами своїх повноважень та без відповідного звернення Національного агентства з питань запобігання корупції.

Крім того, відповідно до протоколу адміністративного правопорушення від 15 червня 2018 року датою виявлення правопорушення є дата складання такого протоколу, однак дана обставина спростовується іншими матеріалами справи та самим же протоколом, де зазначено, що перевірку щодо її повідомлення про зміну майнового стану здійснювали ще 11 травня 2018 року, а особа, яка складала цей протокол, на підтвердження обставин, які підтверджують дату виявлення правопорушення, надає скріншот пошуку її е-декларації.

Вважає, що такий доказ не є належним, допустимим та достатнім підтвердженням дати виявлення правопорушення, оскільки такий скріншот можливо зробити у будь-який час та не можливо здійснити перевірку дати його вчинення.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_3 та її захисник ОСОБА_4 підтримали доводи апеляційної скарги.

В суді апеляційної інстанції прокурор заперечував щодо задоволення апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи, докази і вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Як встановлено апеляційним переглядом, вказані вимоги закону при розгляді судом першої інстанції справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.172-6 КУпАП, щодо ОСОБА_3 були дотримані та виконані в повному обсязі.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП встановлено відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно із ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Частиною 5 статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на офіційному веб-сайті НАЗК.

Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

За даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_3 18 серпня 2017 року повідомила Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані, щодо отримання 05 серпня 2017 року за договором купівлі-продажу квартири вартістю 89 186 гривень, тобто після закінчення десятиденного строку відповідно до ч. 2 ст. 52 .Закону України «Про запобігання корупції»

Поважних причин, які об'єктивно унеможливлювали би у визначений законом строк повідомити Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані, ОСОБА_3 не наведено та судом під час розгляду справи не встановлено.

Судом першої інстанції обгрунтовано відхилено посилання ОСОБА_3 на те, що були проблеми з відкриттям ключів електронного цифрового підпису, оскільки відповідно до матеріалів справи виданий ОСОБА_3 ключ є чинним до 07.02.2019, будь-яких звернень до служби технічної підтримки з приводу проблем при поданні та заповненні повідомлення в матеріалах провадження немає. Також судом обґрунтовано вказано про те, що Закон України «Про запобігання корупції» не містить будь-яких вказівок на визначення строку виконання його вимог у робочих днях.

Отже, в цій частині Закон України «Про запобігання корупції» є чітким та передбачуваним у своєму застосуванні.

Зазначені висновки суду не були спростовані і у суді апеляційної інстанції, тому доводи апеляційної скарги в цій частині не є слушними.

Доводи ОСОБА_3 про відсутність суб'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення - умислу порушувати встановлені вимоги закону щодо несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, посилаючись на лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов»язані з корупцією" за №223-943/0/4-17 від 22.05.2017, суд апеляційної інстанції вважає такими, що не узгоджуються з вимогами чинного законодавства, оскільки такі висновки, викладені у листі, стосуються іншого складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно із ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов'язане з корупцією- діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Виходячи із визначення терміну "правопорушення, пов'язане з корупцією", який вказує на те, що діяння не містить ознак корупції, суд вважає, що посилання апеляційної скарги на відсутній корисливий чи інший інтерес, що виключає притягнення до адміністративної відповідальності, є таким, що не відповідає вимогам ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції».

Твердження апеляційної скарги про недотримання порядку перевірки декларації, що передбачений Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10.02.2017 №56, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.02.2017 за №201/30069, суд не може взяти до уваги , оскільки відповідно до положень ст.255 КУпАП уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст.172-4 - 172-9 КУпАП, а згідно із ст.251 КУпАП обов"язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Посилання сторони захисту на судову практику, відповідно до якої встановлено вихід за межі повноважень органів прокуратури при перевірці декларацій не можуть бути взяті до уваги, оскільки висновки суду зроблені стосовно застосування ст.49 Закону України «Про запобігання корупції» при перевірці факту подання декларацій суб"єктами декларування органами, в яких вони працюють(працювали).

Що стосується збирання доказів у справі щодо ОСОБА_3, то вказані дії проведені відповідно до вимог ст.255 КУпАП та ст.251 КУпАП відповідною уповноваженою на те посадовою особою органів внутрішніх справ, а не органами, зазначеними у ст.49 Закону України «Про запобігання корупції», тому доводи сторони захисту в цій частині не заслуговують на увагу.

Надана до суду апеляційної інстанції роздруківка щодо звернення ОСОБА_3 за допомогою, оскільки вона не могла знайти відповідний тип декларації, не можуть бути взяті до уваги, так як не містять дати такого звернення.

Твердження сторони захисту щодо взяття до уваги судом копій документів, не завірених належним чином, також не можуть бути взяті до уваги, оскільки факт придбання квартири, час подачі повідомлення, обставини дійсності ключа підтверджуються письмовими повідомленнями ОСОБА_3, наданими до суду апеляційної інстанції, а тому не викликають сумнівів.

Також безпідставними є твердження ОСОБА_3 про те, що наданими матеріалами не підтверджується дата виявлення правопорушення.

Так, складанню протоколу про адміністративне правопорушення передувала перевірка, а саме: вживалися заходи, спрямовані на виявлення ознак правопорушення, на підставі яких і складено протокол, а тому в протоколі правильно зазначено, що датою виявлення правопорушення є дата складання цього протоколу, оскільки саме в протоколі про адміністративне правопорушення на підставі зібраних доказів викладено всі встановлені обставини вчиненого правопорушення.

Посилання ОСОБА_3 на те, що в постанові невірно зазначено, що правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, є корупційним - не є підставою для скасування чи зміни постанови суду, оскільки у встановлених обставинах та при кваліфікації дій ОСОБА_3 суд правильно вказав, що вона вчинила правопорушення, пов"язане з корупцією, а тому подальше зазначення того, що правопорушення є корупційним суд вважає як таке, що вказане помилково, та не впливає на висновки суду.

Щодо призначеного розміру штрафу, то суд правильно застосував пункт 5 підрозділу ХХ Податкового кодексу України, відповідно до якого якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень.

Отже, при розгляді цієї справи суд першої інстанції дотримався вимог ст. ст. 245, 251, 252, 278, 280, 283 КУпАП, правильно встановив всі фактичні обставини справи та дійшов обґрунтованого висновку про винуватість ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, за обставин, встановлених судом.

Враховуючи зазначене, апеляційний суд дійшов висновку, що постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, тому її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_3 на постанову Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 липня 2018 року - залишити без задоволення.

Постанову Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 липня 2018 року, якою ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Дніпропетровської області О.Є. Джерелейко