АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Справа № 641/7722/17 Суддя суду 1 інстанції: Буцький В.В.
Провадження № 33/790/88/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2018 року м. Харків

Суддя апеляційного суду Харківської області Чопенко Я.В., за участю осіб, які притягнуті до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 розглянувши в судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на постанову судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 грудня 2017 року, -

в с т а н о в и в:

Цією постановою

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянин України, мешканець ІНФОРМАЦІЯ_6;

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянин України, мешканець ІНФОРМАЦІЯ_5 -

- визнані винними у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та піддані адміністративному стягненню у вигляді позбавлення права керування транспортним засобом на 6 місяців.

Стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 судовий збір на користь держави в сумі 320 грн. з кожного.

Суддею встановлено, що 30 жовтня 2017 року, близько 13 год. 00 хв. ОСОБА_2 керуючи автомобілем «Opel Vectra», державний номер НОМЕР_1, в районі будинку № 118 по пр. Московському в м. Харкові, повертаючи ліворуч не надав дорогу автомобілю «КАМАЗ 5511», державний номер НОМЕР_2, який рухався по рівнозначні дорозі прямо, в результаті чого відбулося зіткнення, автомобілі отримали механічні пошкодження та було завдано матеріальну шкоду. Своїми діями ОСОБА_2 порушив п. 16.13 ПДР України.

Крім того, 30 жовтня 2017 року, близько 13 год. 00 хв. ОСОБА_3 керуючи автомобілем «КАМАЗ 5511», державний номер НОМЕР_2, по вул. Польовій в м. Харкові, виїжджаючи на пр. Московський, при виїзді на нерегульоване перехрестя, не надав переваги в русі автомобілю «Opel Vectra», державний номер НОМЕР_3, який рухався по головній дорозі, та скоїв з ним зіткнення. При ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Своїми діями ОСОБА_3 порушив п. 16.11 ПДР України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3, просить прийняти апеляційну скаргу, постанову Київського районного суду м. Харкова від 18 грудня 2017 року скасувати.

Посилається на те, що суд неповно з'ясував усі фактичні обставин по справі та не дослідив і не надав належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам та обставинам та виніс необґрунтовану та незаконну постанову.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_3, вивчивши матеріали справи вважаю, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Оскільки інший учасник ДТП - ОСОБА_2 апеляційної скарги не подавав, тому обставини справи щодо визнання його винності апеляційною інстанцією не переглядаються.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи, справа може бути розглянута лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце та час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

При розгляді справи судом першої інстанції ОСОБА_2 участі не приймав.

У постанові зазначено, що ОСОБА_2 на розгляд справи не з'явився, про день і час слухання належним чином повідомлений.

Згідно вимог ст. 277-2 КУпАП повідомленням про розгляд справи про адміністративне правопорушення є вручення особі яка притягається до адміністративної відповідальності судової повістки.

Проте матеріалами справи не містять жодних даних про належне повідомлення ОСОБА_2 про час та місце судового засідання.

За таких обставин ОСОБА_2 був позбавлений можливості реалізувати в суді передбачені законом (ст. 268 КУпАП) права особи, що притягається до адміністративної відповідальності, зокрема права давати пояснення, надавати докази, заявляти клопотання, користуватися юридичною допомогою тощо. Це є порушенням не тільки процесуального закону, а й вимог Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, щодо забезпечення рівності та змагальності сторін, що випливає із практики Європейського Суду з прав людини ( Рішення у справах «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року (заява № 7460/03),«Гурепка проти України» від 08 липня2010 року (заява № 38789/04) «Лучанінова проти України» від 09 вересня 2011 року (заява №16347/02) та ін.) Зокрема, у справі «Гурепка проти України», заявник за аналогічних обставин стверджував, що його було позбавлено можливост іособисто брати участь у розгляді своєї справи. Суд у цій справі нагадував, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. Суд визнав що у провадженнях в адміністративній справі щодо заявника не забезпечувалися важливі процедурні гарантії і що, враховуючи обставини справи, ці процедурні недоліки були достатньо серйозними, аби ставити під сумнів справедливість провадження, та констатував порушення пункту 1 статті 6 Конвенції.

Відповідно до вимог ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, між іншим, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 3 Загальних положень Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Міністерством внутрішніх справ України 07.11.2015 № 1395, схема місця дорожньо-транспортної пригоди - графічне зображення місця дорожньо-транспортної пригоди з відображенням та фіксацією на ньому всіх об'єктів та обставини, що стосуються події та можуть мати значення для об'єктивного визначення її причин, яке оформлюється з дотриманням вимог цієї Інструкції на місці пригоди і підписується її учасниками.

Вищевказані вимоги закону судом виконані не в повному обсязі.

За змістом ст. ст. 279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має суддею розглядатись лише у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 Особливості оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 124 КУпАП Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Міністерством внутрішніх справ України 07.11.2015 № 1395, у разі порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна, на місці дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) складається протокол про адміністративне правопорушення стосовно цих осіб, до якого додається схема місця ДТП (додаток 7), яку підписують учасники ДТП та поліцейський.

Виходячи з ч. 4 Особливості оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 124 КУпАП вказаної Інструкції На схемі місця ДТП графічно зображуються та фіксуються такі об'єкти: 1) ділянка дороги, на якій сталась ДТП; 2) сталі орієнтири, до яких на схемі здійснена прив'язка об'єктів та слідів; 3) транспортні засоби, причетні до ДТП, координати їх розміщення відносно елементів проїжджої частини та сталих орієнтирів; 4) сліди гальмового шляху коліс транспортних засобів: їх розміщення відносно елементів проїжджої частини; довжина від їх початку до кожного колеса транспортного засобу із зображенням місць розривів; довжина слідів на ділянках з різним покриттям; 5) інші сліди та предмети, що стосуються пригоди: розміщення частин та об'єктів (уламки кузова, частинки фарби, уламки скла, осипання ґрунту, сліди рідини), що відокремилися від транспортного засобу, відносно елементів проїжджої частини, транспортних засобів; площа розсіювання уламків скла, осипання ґрунту; 6) координати місця зіткнення, наїзду відносно сталих орієнтирів; 7) ширина проїжджої частини разом з роздільними смугами; 8) ширина тротуарів, узбіччя; 9) розміри ділянок з різним станом дорожнього покриття; 10) розміри та розміщення дефектів дорожнього покриття; 11) розташування дорожньої розмітки; 12) розташування світлофорів, дорожніх знаків та інших засобів технічного регулювання дорожнього руху; 13) розташування шлагбаума, засобів сигналізації, дорожніх знаків на підході до залізничного переїзду.

Вимоги зазначеної інструкції, яка розроблена профільним міністерством поліцейськими не виконані.

На схемі місця ДТП (а.с. 6) не позначені трамвайні колії, які знаходяться на пр. Московському, та на яких сталася ДТП, що впливає на правильне вирішення справи.

Також схема ДТП не відповідає показанням водіїв ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які дали пояснення в судовому засіданні апеляційного суду.

Також висновки суду протирічать обставинам справи.

В першому абзаці постанови суд зазначив, що ОСОБА_2 повертаючи ліворуч не надав дорогу ОСОБА_3, який рухався по рівнозначній дорозі прямо, а в другому абзаці зазначив, що ОСОБА_3, виїжджаючи на пр. Московський, при виїзді на нерегульоване перехрестя, не надав переваги в русі ОСОБА_2, який рухався по головній дорозі.

Таким чином судом першої інстанції допущено неповноту та однобічність при розгляді справи.

Крім того, доводи суду, на які він послався, щодо винуватості ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за ст. 124 КУпАП належним чином не мотивовані та протирічать матеріалам справи.

Зміст пояснень ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та інших доказів, які суд прийняв до уваги, не розкритий та не проаналізований, оцінка їм не дана. А відтак доводи апелянта щодо неповноти судового розгляду є також обґрунтованими.

Отже, матеріали справи містять недоліки, які судом першої інстанції залишені поза увагою.

У розумінні ст. 251 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є джерелом доказів у справі. Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення. Тому без усунення зазначених вище недоліків протоколу про адміністративне правопорушення розгляд справи по суті є неможливим. З цих же підстав в стадії апеляційного розгляду не можуть бути перевірені доводи апелянта щодо відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.130 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Більш того, згідно ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Між тим, відповідно до чинного законодавства України всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КпАП ( 80732-10 ), відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Враховуючи викладене, постанова суду першої інстанції від 18 грудня 2017 року підлягає безумовному скасуванню.

Керуючись ст. 294 КУпАП.

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Постанову Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 грудня 2017 року по справі № 641/7722/17, провадження № 3/641/3837/2017 скасувати.

Матеріали по справі про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП у відношенні ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 через суд першої інстанції повернути для усунення недоліків та належного оформлення до Департаменту Управління патрульної поліції в м. Харкові.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Харківської області Я.В. Чопенко