Справа № 206/4199/18
Провадження № 3/206/1493/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2018 року суддя Самарського районного суду міста Дніпропетровська Маштак К.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла справа про адміністративне правопорушення зі складеним протоколом про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ГР № 308087 від 24.07.2018, 18.07.2018 приблизно 13:00 год. знаходячись за адресою м. Дніпро, вул. Молодогвардійська, 64/7, гр. ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою в бік гр. ОСОБА_2 вході чого пошкодила вхідні двері квартири, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнала, пояснила суду, що йшла до Олега забрати гроші, коли смикнула ручку дверей, вони самі впали та придавили її, в звязку із чим вона могла викрикнути нецензурну лайку, однак хуліганські дії не вчиняла.

Свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснив суду, що прийшов висновку щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП лише згідно пояснень потерпілої та свідка, ОСОБА_1 в свою чергу повідомила, що ОСОБА_2 почала виштовхувати її за двері, вона смикнула за ручку двері, в результаті чого вони впали.

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що провадження по справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (Заява N 7460/03) правопорушення, яке розглядаються, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Однак, у протоколі про адміністративне правопорушення серія ГР № 308087 вказано, що свідком вчинення даного правопорушення є ОСОБА_4, натомість у письмових поясненнях свідка разом із підписом зазначена свідок ОСОБА_4, тому суд приходить до висновку, що працівники патрульної поліції або зазначили у протоколі свідком та відібрали пояснення у різних осіб або допустили грубе порушення ст. 256 КУпАП, невірно вказавши прізвище свідка.

Також з протоколу вбачається порушення пункту 6 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, згідно якого усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою, а в свою чергу ПІБ та місце проживання правопорушника у протоколі зазначено російською мовою.

Перевіряючи відомості, викладені в протоколі та додані до протоколу матеріали, вислухавши пояснення учасників судового процесу, суддя приходить до висновку про відсутність будь-яких беззаперечних та переконливих доказів наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП виходячи з наступного.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Однак, доказів про те, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП суду надано не було, окрім складеного протоколу працівниками поліції зі слів ОСОБА_2, її пояснень та пояснень свідка ОСОБА_4, до яких суд відноситься критично, оскільки свідок ОСОБА_3 у судовому засідання не зміг підтвердити обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, а свідка ОСОБА_4 у протоколі про адміністративне правопорушення серія ГР 308087 від 24.07.2018 відносно ОСОБА_1 взагалі зазначено не було.

У справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

ЄСПЛ у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обовязковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Керуючись практикою ЄСПЛ та нормами КУпАП суд приходить до висновку про відсутність складу та події адміністративного правопорушення, що унеможливлює притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що провадження по справі підлягає закриттю та адміністративне стягнення не накладається, судовий збір не стягується, оскільки за вимогами ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено адміністративне стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.7, 9, 173, 247, 245, 251, 256, 277, 278, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП провадженням закрити, за відсутністю в її діях події та складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Апеляційного суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає чинності після закінчення строків подання апеляційної скарги або розгляду справи Апеляційним судом, якщо постанову не скасовано.

Суддя К.С. Маштак