Справа № 192/2055/17
Провадження № 3/192/16/18
ПОСТАНОВА

Іменем України

"31" січня 2018 р. суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Стрельников О.О., розглянувши в смт Солоне матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, який народився 1982 року вересня місяця 02 числа в с. Сурсько-Михайлівка, Солонянського району, Дніпропетровської області, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1, працюючого інспектором роти №7 батальйону №1 УПП м. Дніпро, протягом року до адміністративної відповідальності не притягався,

за правопорушення, передбачене ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії БД №159290 від 10 листопада 2017 року, вказано, що 17 жовтня 2017 року приблизно о 14 год. 00 хв. в м. Дніпро по вул. Мічуріна в районі буд. №4, водій ОСОБА_1, керуючи автомобілем «ТOYOTA PRIUS», номерний знак 112754, здійснив зупинку та залишив транспортний засіб, не вжив всіх заходів та допустив його самовільний рух, внаслідок чого автомобіль здійснив наїзд на нерухому перешкоду, у вигляді світлової опори на майданчику для паркування. В результаті дорожньо-транспортної пригоди, світлова опора була пошкоджена, завдано матеріальної шкоди. Своїми діями ОСОБА_1 порушив пункт 15.12 Правил дорожнього руху України та вчинив правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не визнав свою вину у вчиненому правопорушенні та оспорював зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини. Пояснив, що 17 жовтня 2017 року приблизно о 14 год. 00 хв. в м. Дніпро в районі буд. №4 по вул. Мічуріна, він керував службовим автомобілем «ТOYOTA PRIUS», номерний знак 112754. При виявленні факту порушення правил дорожнього руху певними особами, він запинив автомобіль та не вимикаючи двигуна вийшов з автомобіля, в автомобілі знаходилася інспектор Антонова. При цьому зазначив, що транспортний засіб був справний, оскільки коли він заступив на чергування провів його поверхневий огляд. Факт пошкодження саме його автомобілем світлової опори заперечував, оскільки на автомобілі були відсутні будь які пошкодження від зіткнення. Прохав закрити провадження у справі, в звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення та події адміністративного правопорушення, оскільки при складанні протоколу про адміністративне правопорушення було допущено ряд недоліків, а саме відсутні відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (місце народження, номер телефону, місце роботи та ін.), а також не вказані прізвища свідків, пояснення яких долучені до протоколу.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що справа підлягає закриттю з таких підстав.

Статтею 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол підписано і цими особами.

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення серії БД №159290 від 10 листопада 2017 року, ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП.

З доданих до протоколу пояснень, свідками обставин викладених в протоколі були: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, але в порушення ст. 256 КУпАП, дані особи та їх анкетні дані не вказані в протоколі про адміністративне правопорушення (а.с. 4, 5, 6).

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення заперечує, на неодноразові виклики судді, свідки ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 в судове засідання не зявились, у звязку з чим суддя позбавлений можливості допитати вказаних свідків та зясувати належним чином викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини.

Оскільки суддя розглядаючи справу про адміністративне правопорушення не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

З врахуванням вищенаведеного, не допитавши свідків, суддя позбавлений можливості прийти до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП та події адміністративного правопорушення, оскільки ОСОБА_1 взагалі оскаржував факт пошкодження світлової опори.

У звязку з чим, згідно ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП і відсутності події адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 124, 247, 256, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП закрити, за відсутності події адміністративного правопорушення і відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.О.Стрельников