Єдиний унікальний номер 725/4123/18
Номер провадження 3/725/2540/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2018 Суддя Першотравневого районного суду м.Чернівці Стоцька Л. А., розглянувши адміністративну справу, яка надійшла від Управління патрульної поліції в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КпАП України ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого: ІНФОРМАЦІЯ_2, -

ВСТАНОВИВ:

03.08.2018 року до Першотравневого районного суду м. Чернівці надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, 06.07.2018 року близько 00 год. 40 хв. в м. Чернівці по вул. Сагайдачного 3 ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2, чим порушив громадський порядок.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано уповноваженим органом за ст. 173 КУпАП, а саме: порушення громадського порядку та спокою громадян.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1, а також покази свідка ОСОБА_3, дослідивши письмові матеріали вказаної вище адміністративної справи, вважаю, що остання підлягає поверненню для доопрацювання.

Так, згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією ст. 173 КУпАП адміністративну відповідальність передбачено за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У відповідності до п. 16 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року роз'яснено, що судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. У протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені: дата і місце складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка його склала; відомості про особу порушника; місце, часу вчинення і суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи, у т.ч. про матеріальну шкоду, якщо її було заподіяно (ч. 1 ст. 256 КпАП). За відсутності таких даних і неможливості їх доповнити суддя повертає матеріали органу внутрішніх справ для додаткового оформлення.

Проте, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП 136553 від 03.08.2018 року, у ньому не вказано прізвища, адреси свідків і потерпілих; місце, часу вчинення і суть дрібного хуліганства; відсутні пояснення порушника по суті.

Частиною 1 статті 40 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото - і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою: попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб.

Крім того, згідно ст. 251 КУПАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Однак, у матеріалах справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП відсутній відеоматеріал фіксації вчиненого останнім адміністративного правопорушення, у звязку із чим суд позбавлений можливості повного, всебічного і обєктивного розгляду справи.

Разом з тим, свідок ОСОБА_3 наполягав на тому, що адміністративне правопорушення вчинив сам ОСОБА_2, оскільки останній розбив скло до його квартири.

Відповідно до ст.ст. 256, 278 КпАП України неналежно складений протокол про адміністративне правопорушення підлягав поверненню органу, який порушив справу про адміністративне правопорушення.

Також суд враховує вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких на суд покладається обов'язок здійснювати неупереджений розгляд та ухвалювати обґрунтовані рішення.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 року, заява №36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст. 6 Конвенції у звязку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У звязку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

На підставі наведеного, вважаю, що матеріали справи про адміністративне правопорушення підлягають поверненню на доопрацювання для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині постанови.

Керуючись ст.ст. 173, 245, 251, 256, 269, 277, 278, 283 КпАП України,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 повернути до Управління патрульної поліції в Чернівецькій області для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Л. А. Стоцька