Справа № 761/252/18
Провадження № 3/761/772/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Мєлєшак О.В., прокурора Прядко Р.У., розглянувши у відкритому судовому засіданні протокол № 9 від 04.01.2018 складений старшим оперуповноваженим в ОВС сектору протидії корупції Управління захисту економіки у м. Києві ДЗЕ Національної поліції України Слєпцовим В.В. відносно

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки Вінницької області, працюючої на посаді головного економіста відділу фінансів комунальної сфери Управління фінансів транспорту, зв'язку та сфери послуг Департаменту фінансів виконавчого органу КМДА, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, ?

встановив:

Як вбачається з протоколу № 9 від 04.01.2018 про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, ОСОБА_2, перебуваючи на посаді головного економіста відділу фінансів комунальної сфери Управління фінансів транспорту, зв'язку та сфери послуг Департаменту фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), будучи державним службовцем категорії «В», відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб'єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог частини 2 статті 52 даного Закону, пункту 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 № 958/29088 із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18.08.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 № 1153/29283, несвоєчасно без поважних причин повідомила про суттєві зміни у майновому стані, особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, відповідно до наказу про призначення № 68-0 від 27.04.2016 Департаменту фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської шської державної адміністрації), ОСОБА_2 28 квітня 2016 року призначено на посаду головного економіста відділу фінансів комунальної сфери Управління фінансів транспорту, зв'язку та сфери послуг Департаменту фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської деpжaвнoi адміністрації).

Відповідно до особової картки № 74, ОСОБА_2 прийняла Присягу державного службовця 04.10.2001 року.

Відповідно до посадової інструкції головного економіста відділу фінансів комунальної сфери Управління фінансів транспорту, зв'язку та сфери послуг Департаменту фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) несе відповідальність за порушення обмежень, пов'язаних з проходженням державної служби.

Згідно пункту 9 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що правопорушення, пов'язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

У відповідності до частини 1 статті 65 даного Закону за вчинення корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення особи, зазначені в частині першій статті З цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті З Закону України «Про запобігання корупції» державні службовці є суб'єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

У відповідності до статті 1 вказаного Закону суб'єкти декларування -особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пунктах 4 і 5 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Таким чином, ОСОБА_2 будучи державним службовцем є суб'єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов'язаних з корупцією.

В подальшому, як зазначено у протоколі, ОСОБА_2 починаючи з 01.09.2016 будучи державним службовцем категорії «В», була зобов'язана у десятиденний термін з моменту

отримання нею доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50

прожиткових мінімумів доходів для працездатних осіб на 1 січня відповідного року письмово повідомити про це Національне агентство шляхом внесення зазначеної інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднення на офіційному веб-сайті Національного агентства.

При цьому, встановлено, що відповідно до повідомлення про суттєві зміни в майновому стані яке подано 20.03.2017 року, головного економіста відділу фінансів комунальної сфери Управління фінансів транспорту, зв'язку та сфери послуг Департаменту фінансів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) ОСОБА_2 04.02.2017 набуто у приватну власність квартиру, загальною площею 103,4 метри квадратних, вартістю на дату набуття у власність 564700 гривень.

Відповідно до державного реєстру речових прав на нерухоме ОСОБА_2 04.02.2017 на підставі договору дарування серія та номер 80 від 04.02.2017, набула право власності на 1/4 частку квартири загальною площею 103,4 метрів квадратних загальною вартістю 564700 грн.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет на 2017 рік», з 01 січня 2017 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 1600 грн.

А тому, відповідальність за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування у 2017 році, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, тобто перевищує суму (1600 X 50 = 80 000) 80 000 гривень.

Відповідно до публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відомість щодо повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування - ОСОБА_2, подана 20.03.2017 року.

Таким чином, ОСОБА_2 звинувачується у тому, що 04.02.2017 року отримала дохід, у вигляді набуття права власності на 1/4 частину квартири загальною вартістю 141175 грн., що перевипіує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року, не своєчасно повідомила про суттєві зміни у майновому стані шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу.

В судовому засіданні ОСОБА_2 заперечувала свою вину у вчинені адміністративого правопорушення, пояснила суду, що 28.04.2016 її було прийнято на посаду головного економіста відділу фінансів комунальної сфери Управління фінансів транспорту, зв'язку та сфери послуг Департаменту фінансів виконавчого органу КМДА. На виконання вимого ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» нею 20.03.2017 о 15 год.57 хв. було подано до Реєстру декларацію про майновий стан за 2016 рік. Того ж дня о 16 год. 03 хв., одразу після подання щорічної декларації, нею подано інформацію про суттєві зміни майнового стану у якій зазначено, що 04.02.2017 нею придбано квартиру. Посилаючись на те, що обов'язок подання щорічної декларації та суттєвих змін про майновий стан, наступного за декларативним періодом року виконала у повному обсязі, а відтак вважала відсутнім у її діях склад адміністративного правопорушення за ч. 2 ст.172-6 КУпАП.

Прокурор уважав доведеною вину ОСОБА_2 у вчиненні корупційного правопорушення, а її доводи такими, що не заслуговують на увагу.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2, думку прокурора, вивчивши матеріали протоколу про адміністративне правопорушення, суд дійшов до наступного висновку.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган /посадова особа/ встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як встановлено у судовому засіданні ОСОБА_2 з 28.04.2016 працює на посаді головного економіста відділу фінансів комунальної сфери Управління фінансів транспорту, зв'язку та сфери послуг Департаменту фінансів виконавчого органу КМДА. Будучи державним службовцем категорії «В», ОСОБА_2 була зобов'язана у десятиденний термін з моменту отримання нею доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів для працездатних осіб на 1 січня відповідного року письмово повідомити про це Національне агентство шляхом внесення зазначеної інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднення на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до державного реєстру речових прав на нерухоме ОСОБА_2 04.02.2017 на підставі договору дарування серія та номер 80 від 04.02.2017, набула право власності на 1/4 частку квартири загальною площею 103,4 метрів квадратних загальною вартістю 564700 грн.

20.03.2017 о 15 год.57 хв. ОСОБА_2 було подано до Реєстру декларацію про майновий стан за 2016 рік, того ж дня о 16 год. 03 хв., одразу після подання щорічної декларації, нею подано інформацію про суттєві зміни майнового стану у якій зазначено, що 04.02.2017 нею придбано квартиру.

Так, суб'єктивна сторона інкримінованого ОСОБА_2 правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Поряд з цим, за аналізом ст. 10 КУпАП, де передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків та ст. 11 КУпАП, де вказано, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала настання таких наслідків, хоча повинна була і могла їх передбачати.

Зважаючи на те, що законом в диспозиції ч.2 ст.172-6 КУпАП не визначені наслідки порушення вимог фінансового контролю, логічним є висновок про те, що вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таку ж думку висловила й судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією від 22 травня 2017 року, вказала, що суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Доводи ОСОБА_2 про відсутність у неї умислу на уникнення фінансового контролю придбаної квартири заслуговують на увагу, оскільки вони підтверджуються повідомленням про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування відповідно до Єдиного державного реєстру декларації ОСОБА_2 за 2017 рік, де відображена дана інформація, що в свою чергу свідчить про вчинення дій, направлених на декларування майнового стану особи, а не на ухилення від такого декларування.

Даних на спростування цього твердження, в матеріалах справи немає.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов'язані з корупцією» №13 від 25 травня 1998 року, суди при розгляді справ про правопорушення, пов'язані з корупцією повинні також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння.

Як встановлено під час судового розгляду в діях ОСОБА_2 мотивів на уникнення фінансового контролю придбаного майна, оскільки надійшло це майно у володіння суб'єкта декларування у законний спосіб про, що подано відповідну інформацію про суттєві зміни майнового стану.

Таким чином, встановлено, що в діях ОСОБА_2 відсутні ознаки суб'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки у неї були відсутні мотиви вчинити порушення закону, вона не бажала його порушити, поза її волею перебував свідомий допуск настання негативних наслідків від діяння, що свідчить про відсутність вини, а відтак робить неможливим притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Враховуючи викладене, оцінивши всі наявні в матеріалах справи докази, суддя прийшов до висновку, що відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст172-6КУпАП.

Керуючись ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року /із відповідними змінами/, ст.ст. 245, 246, 247, 251, 252, 268, 278, 279, 280, 284, 294 КУпАП, ?

п о с т а н о в и в:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_2 за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити, у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суду м. Києва.

Суддя: