Справа № 509/42/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2018 року Суддя Овідіопольського районного суду Одеської області Козирський Є.С., при секретарі Сірман Г.В., за участю прокурора - Боднар Л.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності громадянина ОСОБА_1, розглянувши адміністративні матеріали, направлені Управлінням захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу №26 про вчинення правопорушення, повязаного з корупцією від 04 січня 2018 року, ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч.4 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 перебуваючи на посаді депутата Таїровської селищної ради, та відповідно до п.п. «б» ч.1 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальності за корупційні правопорушення, достовірно знав, про те, що у нього існуть грошові кошти позичені ним згідно договору позики ОСОБА_2 у розмірі 303 000грн., подав завідомо недостовірні відомості у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно майна (грошових коштів позичених третій особі), вартість якого відрізняється від достовірних на суму від 100 до 250 прожиткового мінімуму, тобто навмисно порушив ст..45 Закону України «Про запобігання корупції», підпункт 1 пункту 5 розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 від 10.06.2016, зареєстроване в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 за №959/29089, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 172-6 КУпАП.

Так, 25.10.2015 року ОСОБА_1 на чергових місцевих виборах до Таїровської селищної ради було обрано депутатом Таїровської селищної ради. Відповідно до вимог п.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 будучи обраним депутатом Таїровської селищної ради входить до кола осіб, які згідно Закону мали заповнити та подати електронну Е-декларацію, як особа уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік. Заповнення та подача декларації відбувається на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Відповідно рішення національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №2, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за №958/29088-1930 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», про те, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу з 00 годин 00 хвилин 15.08.2016 року.

Відповідно офіційного веб-сайту «nazk.gov.ua» Декларація особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 подана 08.04.2017 о 22 годині 04 хвилині, що підтверджує факт ознайомлення з початком та порядком роботи системи.

Відповідно до поданої та оприлюдненої 08.04.2017 ОСОБА_1 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: він обіймає статус депутата Таїровської селищної ради 7-го скликання; в розділі 12 декларації «Грошові кошти» ОСОБА_1 задекларовано наявність готівкових коштів у розмірі 65000грн., та 6000 доларів США; інформація про кошти позичені ОСОБА_1 або членами його сімї третім особам не задекларовано. Проте встановлено, що 01.11.2005 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір позики посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_3, та зареєстрований в реєстрі за №7210 згідно якого ОСОБА_4 запозичив гр. ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 303 000 гривень.

29.06.2017 року ОСОБА_1 у звязку з невиконанням ОСОБА_2 своїх зобовязань щодо повернення боргу згідно договору позики, звернув стягнення на заставлене майно ОСОБА_5, а саме зареєстрував право власності на квартиру АДРЕСА_1.

08.04.2017 року на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції «nazk.gov.ua» в щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 внесені недостовірні відомості стосовно майнового стану, а саме позичених ним третій особі коштів у розмірі 303 000грн.

Під час судового розгляду справи ОСОБА_1 вину не визнав, та пояснив, що він у десятиденний термін не подав на сайті НАЗК України повідомлення про суттєві зміни у майновому стані так-як не знав про необхідність їх подання, та планував відобразити їх у декларації за 2017 рік.

Прокурор в судовому засіданні вважає доведеним скоєне ОСОБА_1 правопорушення та просив визнати Рудова винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП.

Вислухавши пояснення Рудова, думку прокурора, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.11 Закону до повноважень Національного агентства належать: забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або повязані з корупцією правопорушення.

Згідно ст.12 Закону національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має такі права: одержувати в установленому законом порядку за письмовими запитами від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, субєктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх обєднань інформацію, необхідну для виконання покладених на нього завдань; отримувати заяви фізичних та юридичних осіб про порушення вимог цього Закону, проводити за власною ініціативою перевірку можливих фактів порушення вимог цього Закону; отримувати від осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, письмові пояснення з приводу обставин, що можуть свідчити про порушення правил етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, інших вимог та обмежень, передбачених цим Законом, щодо достовірності відомостей, зазначених у деклараціях осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; ініціювати проведення службового розслідування, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або повязаних з корупцією правопорушень, надсилати до інших спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень; складатипротоколипро адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції Національного агентства, застосовувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення. У разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або повязаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обовязковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше пяти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що НАЗК єдиний орган перевірки відомостей зазначених у деклараціях та єдиний орган, який має складати протоколи про таке правопорушення.

Згідно ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Що стосується самого протоколу, суд звертає увагу на те, що протокол про адміністративне правопорушення, повязаного з корупцією, складається уповноваженою на те посадовою особою, зокрема посадовою особою органів внутрішніх справ (Національної поліції) та Національного агентства з питань запобігання корупції (п.1 ч.1 ст.255 КУпАП), і повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП.

Однак, згідно ст.3 Закону України «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обовязковість яких надана ВРУ, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами ВРУ, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами КМУ, а також виданими відповідно до них актами МВС України, іншими нормативно-правовими актами.

При цьому, згідно Закону України «Про засади державної антикорупційної політики у Україні на 2014-2017р.р.» - не передбачено повноваження посадових осіб Національної поліції України щодо проведення будь-яких перевірок з метою запобігання, виявлення та припинення правопорушень, повязаних з корупцією, а тому на думку суду, всі докази, отримані на підставі вказаної перевірки Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України і додані до вищевказаного протоколу №26 від 0401.2018р. є недопустимими, враховуючи, що перевірка була проведена неуповноваженою на те особою, а також, що факт несвоєчасного повідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни майнового стану НАЗК був виявлений працівниками УЗЕ в Одеській області ДЗЕ НПУ, які всупереч вимог ст.49 Закону України «Про запобігання корупції» не направили вказані матеріали перевірки до НАЗК, які повноважні Законом здійснювати подібні перевірки.

Отже, з огляду на вищевикладене, суд вважає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про запобігання корупції», ст.ст.7,172-6, 247 ч.1 п.1,251,252,280,283-285,289-290 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч.4 ст.172-6 КУпАП - закрити, на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Одеської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя:ОСОБА_6.