Справа №591/7175/17
Провадження №3/592/290/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2018 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Корольова Г.Ю., за участю секретаря Строколіс В.Г., прокурора Ткаченко К.Л., захисника ОСОБА_1, розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Сумській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1, НОМЕР_2 виданий Зарічним ВМ СМВ УМВС України в Сумській області 22.06.2007 року, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, Білорусь, громадянина України, місце реєстрації та проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючого суддею госпадарського суду Сумської області - за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №173/2017 від 12 грудня 2017 ОСОБА_2 як голова господарського суду Сумської області притягується до адміністративної відповідальності за те, що порушив вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», а саме: не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, хоча, як субєкт декларування, у разі суттєвої зміни у майновому стані, отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зобовязаний повідомити письмово про це Національне агентство.

Так, ОСОБА_2 18.09.2017 придбав та 02.10.2017 здійснив електронне декларування легкового автомобіля, що був у використанні марки BMW, модель Х5 XDRIVE 35і, календарний рік виготовлення 2016, тип кузова кросовер, колір сірий, номер кузова (YIN) 5UXKR0C55G0S87060, призначений для перевезення пасажирів на дорогах загального користування, вартість якого 491 702,18 грн., що підтверджує електронна декларація форми МД-2 UA805180/2017/015793 від 02.10.2017 року (далі - митна декларація), що є суттєвою зміною у майновому стані, про яке не повідомив у десятиденний термін НАЗК, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. Зазначають, що відповідно до постанови Верховної ради України від 19.11.2009 №1734-У1 «Про обрання суддів, обрано на посаду судді безстроково господарського суду Сумської області, який прийняв ОСОБА_1 05.03.2004 та відповідно до публічних відомостей, розміщених на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції та його обізнанність про обов'язок подання про суттєві зміни в майновому стані свідчить те, що ним 09.03.2017, 13.07.2017 та 20.11.2017 особисте подання до Реєстру повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Мотивують обставини, крім наведеного і тим, що відповідно за данними «Єдиного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» повідомлення про суттєві зміни ОСОБА_2 щодо набуття права на майно, а саме транспортного засобу BMW, модель Х5 XDRIVE 35і, календарний рік виготовлення 2016, вартість якого 491 702,18 грн. на момент виявлення та одночасно складення протоколу про вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією відсутнє і як наслідок, вважають допущення порушення ОСОБА_2 вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» і призвело до того, що зазначена інформація не внесена до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме яке полягало у не повідомленні ОСОБА_2 Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування.

В судовому засіданні ОСОБА_2 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, просив закрити адміністративні матеріали складені відносно нього за ч.2 ст.172-6 КУпАП. Звертав увагу, що ніякої діяльності, пов'язаної з корупцією та корупційними діями він не вчиняв, а тому і відсутні підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності. Після митного оформлення даного автомобіля, ним не користувався, оскільки він був пошкодженим внаслідок ДТП і до моменту його реєстрації перебував на ремонті. З набуттям права спільної часткової власності на вищевказаний автомобіль 27.12.2017 року, відразу ж наступного дня повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані шляхом відправлення з свого робочого кабінету повідомлення про суттєві зміни.

Захисник ОСОБА_3 у судовому засіданні просить закрити провадження у адміністративній справі стосовно ОСОБА_2 у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що особа, яка склала протокол, визначила, що ОСОБА_2 є суб'єктом правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП як голова Господарського суду Сумської області, а не як суддя цього суду, оскільки у примітці до статті 172-6 Кодексу зазначено, що суб'єктом правопорушень у цієї статі є особи, які відповідно до частин 1 та 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування, а ці частини даної статті цього Закону містять посилання на пункту 1, підпункти «а» і «в» пункту 2, статті 5 частини 1 статті 3 даного Закону, яким визначено суб'єктів, на які поширюється дія цього Закону. Вказує, що голова суду не є таким суб'єктом, а виключно судді є суб'єктами, на яких поширюється дія цього Закону. Крім того, не погоджується з доводами особи, яка склала протокол, на письмові пояснення головного інспектора митного поста «Центральний» Сумської митниці ДФС ОСОБА_4, як факт правопорушення, який здійснював митне оформлення вказаного автомобіля, не надавши відповіді, з якого моменту вважається власником громадянин України, який ввозить на митну територію України транспортний засіб, а лише зазначив лише статті Митного Кодексу України, які не регулюють питання моменту виникнення речових прав учасників зовнішньекономічної діяльності. Вказує, що якщо транспортний засіб не зареєстрований, то особа не може ним користуватися та розпоряджатися та реалізовувати правомочності власника траспнортного засобу до проведення такої реєстрації, то виключно після її проведення вона стає його влоасником і набуває всіх, а не однієї чи двох, правомочностей, притаманих «повноцінному» власникові. Доданий до протоколу контракт (інвойс) від 18 вересня 2017 року містить дані про іноземну юридичну особу і підпадає під правове ругулювання Закону України «Про міжнародне приватне право» та підлягає застосуванню до приватноправових відносин з іноземним елементом і визначається згідно з колізійними нормами та іншими положеннями колізійного права цього Закону. Вважає, що даний аспект має істотне значення для відрахування 10-денного терміну подання повідомлення.

Крім того, захисник вказує, що при складенні протоколу не були встановлені дані щодо сімейного стану ОСОБА_2, наявність у нього дружини та правовий статус даного автомобілю з огляду на те, що чоловік та дружина можуть мати як спільне майно подружжя, так і майно, яке їм належить на праві особистої приватної власності, про що і був укладений між ними договір про поділ майна подружжя 28 травня 2017 року, яким врегульовані їх майнові відносини, як чоловіка та жінки (15% - ОСОБА_2, а 85% - його дружині ОСОБА_5В.), тобто у графі 42 «ціна товару» митної декларації є меншою ніж 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня 2017 року (80000 грн.) і на його думку, у ОСОБА_2 відсутній обов'язок письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування. Разом з тим, зазначив, що 27 грудня 2017 року ОСОБА_2 отримав свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, яким підтверджується не лише факт реєстрації вказаного автомобіля, а і його реєстрації на праві спільної, часткової, а не приватної власності, оскільки в графі «особливі примітки» цього свідоцтва вказано, що ОСОБА_5 є співласником і після проведення даної реєстрації, ОСОБА_2 подав письмове повідомлення про зміни у майновому стані суб'єкта декларування як судді, вказавши дані про зазначений автомобіль.

Прокурор у судовому засіданні вважає, що ОСОБА_2 допустив порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» щодо фінансового контролю, про що свідчать зібрані під час перевірки матеріали, а тому є підстави для визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП та притягнення його до адміністративної відповідальності з визначення штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши пояснення учасників процесу, перевіривши та дослідивши у судовому засіданні адміністративні матеріали, були встановлені обставини, які дають підстави дійти таких висновків:

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення згідно ч.2 ст. 7 та ст. 245, ст. 280 КУпАП є своєчасне, всебічне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушень, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законів. Суддя зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також інші, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, Постановою Верховної ради України від 19.11.2009 №1734-У1 «Про обрання суддів» обрано на посаду судді безстроково господарського суду Сумаської області Коваленко О.В. та згідно офіційного веб-порталу «Судова влада України» http://su.arbitr.gov.ua/sud5021/pro_sud/judges/, у розділі інформація про суддів, суддя господарського суду Сумської області Коваленко О.В. прийняв ОСОБА_1 05.03.2004.

З матеріалів справи вбачається, що 12.12.2017 року начальником сектору протидії корупції Управління захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_6 було складено протокол у справі про адміністративні правопорушення, передбачені ч.2 ст.172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_2 за те, що останній, перебуваючи на посаді голови господарського суду Сумській області, будучи згідно підпункту "г" пункту 1 ч.1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон) є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, у порушення вимог ч.2 ст.52 Закону: і згідно протоколу №173/2017 18.09.2017 року придбав та 02.10.2017 здійснив електронне декларування легкового автомобіля, що був у використанні марки BMW, модель Х5 XDRIVE 35і, календарний рік виготовлення 2016, тип кузова кросовер, колір сірий, номер кузова (YIN) 5UXKR0C55G0S87060, призначений для перевезення пасажирів на дорогах загального користування, вартість якого 491 702,18 грн., що підтверджує електронна декларація форми МД-2 UA805180/2017/015793 від (далі - митна декларація), що є суттєвою зміною у майновому стані, про яке не повідомив у десятиденний термін НАЗК.

На думку начальника сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Сумській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України голова господарського суду ОСОБА_2 вчинив адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, відповідальність за вчинення яких передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Однак такі висновки не ґрунтуються ані на матеріалах справи, ані на вимогах діючого законодавства, а тому з ними погодитись не можливо.

Статтею 172-6 ч.2 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

В примітці до ст.172-6 КУпАП вказано, що суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що ОСОБА_2 є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов'язаного з корупцією, зігдно підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є6 судді, судді Конституційоного Суду України, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої ради правосуддя, посадові особи секретаріату Вищої ради правосуддя, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої кваліфікаційної комісії суддів україни, посадові особи секретаріату цієї Комісії, посадові особи Державної судової адміністрації України, присіжні (під час виконання ними обов'язків судді).

Як убачається з протоколу про адміністративне правопорушення, складений відносно голови господарського суду Сумської області, а не як судді цього суду.

Одже, суб'єктом правопорушення за статтею 172-6 КУпАП є виключно суб'єкт, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції». Голова суду не є вказаний таким суб'єктом, оскільки виключно судді є суб'єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідно до ст. 24 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» голова місцевого суду: 1) представляє суд як орган державної влади у зносинах з іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами;

2) визначає адміністративні повноваження заступника голови місцевого суду;

3) контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства;

4) видає на підставі акта про призначення судді на посаду, переведення судді, звільнення судді з посади, а також у звязку з припиненням повноважень судді відповідний наказ;

5) повідомляє Вищу кваліфікаційну комісію суддів України та Державну судову адміністрацію України, а також через веб-портал судової влади про вакантні посади суддів у суді у триденний строк з дня їх утворення;

6) забезпечує виконання рішень зборів суддів місцевого суду;

7) організовує ведення в суді судової статистики та інформаційно-аналітичне забезпечення суддів з метою підвищення якості судочинства;

8) сприяє виконанню вимог щодо підвищення кваліфікації суддів місцевого суду;

9) вносить на розгляд зборів суду пропозиції щодо кількості та персонального складу слідчих суддів;

10) здійснює інші повноваження, визначені законом.

2. Голова місцевого суду з питань, що належать до його адміністративних повноважень, видає накази і розпорядження.

Загальні положення статусу судді визначені у розділі 111 у главі 1 Закону України «Про судоустрій та статус суддів».

Судом також установлено що 26.12.2017 року ОСОБА_2 та його дружина ОСОБА_5 звернулися до компетентного органу з заявою як співвласники автомобіля марки BMW, модель Х5 XDRIVE 35і, календарний рік виготовлення 2016, якою просять зареєструвати за ОСОБА_2, а у графі «особливі відмітки» вписати в свідоцтві про державну реєстрацію автомобіля як співласника вищевказаного транспорту дружину - ОСОБА_5 та згідно поданої заяви і доданих до неї документів, 27.12.2017 року було оформлено право власності на автомобіль BMW, модель Х5 XDRIVE 35і, рік випуску 2016, а у графі «особливі примітки» співласником вказана дружина ОСОБА_5

Вищенаведений доказ в повному обсязі є спімірним вимогам ст. 328 ЦК України, де передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Таким чином, ОСОБА_2, набувши 27.12.2017 року право власності і ставши співвласником означеного вище автомобіля, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017р., мав повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у його майновому стані, що фактично і вбачається з Декларації від 28.12.2017 року повідомлення про суттєві зміни, де вказана дата набуття права власності саме 27.12.2017 року, а також відповідних даних щодо послідовності дій ОСОБА_2 як користувача Єдиного державного реєстру декларації, де суб'єктом декларування вказана посада судді.

Згідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції, яка діяла на час інкримінованого правопорушення у вересні 2017 року) у разі суттєвої зміни у майновому стані суб»єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов»язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

З матеріалів досліджених в судовому засіданні вбачається і як пояснив прокурор у судовому засіданні означені матеріали є одним з доказів, а саме: Запит СБУ від 04.12.2017 № 1/3918; лист Сумської митниці від 04.12.2017 № 5773/10/1 8-70-68-52; митна декларація форми МД-2 UA805180/2017/015793 від 02.10.2017; Контракт на поставку invoice від 18.09.2017№ 18/09-1; ОСОБА_3 про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі від 26.09.2017 № 500650/17/1399; Додатковий аркуш до акта про проведення митного огляду товарів № 1UA805/80/2017/015199 від 26.09.2017; квитанція № 0 0 855811055 1 від 22.9.2017; квитанція № 0 0 861763761 1 від 02.10.2017; копія ухвали № 760/24624/17 від 13.11.2017; пояснення ОСОБА_4

Крім того, у судовому засіданні прокурор наголошував на наявність ухвали слідчого судді Соломенського районного суду м. Києва про накладення арешту на вищевказаний транспортного засобу у рамках досудового розслідування відносно ОСОБА_2

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не грунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності із статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах та в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Згідно із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року (заява №10519/83, п. п. 29, 30), тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого. Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов'язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У пункті 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року (заява №7460/03) зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

Постанова суду, згідно ст. 283 КУпАП, має містити опис обставин, установлених під час розгляду справи на достатніх і незаперечливих доказах.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

У цьому аспекті слід зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Згідно з роз»ясненнями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи від 22.05.2017 року № 223-943/0/4-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» предметом правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП є декларація, подана шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції: а) за минулий рік; б) за період, не охоплений раніше поданими деклараціям. Суб»єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 ст. 1 Закону України Про запобігання корупції визначено, що правопорушення, пов'язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, з яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов»язковим елементом об»єктивної сторони є умисна дія - умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення повинен довести в діях особи умисел на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Суб»єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Суд, звертає увагу, що ні у протоколі про адміністративне правопорушення, ні прокурором у судовому засіданні не наведено обгрунтувань з посиланням на докази щодо підтвердження суб»єктивної сторони даного правопорушення відносно ОСОБА_2., тобто не встановлена і не доведена вина останнього у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета інкримінованого йому правопорушення, а також час та місце його вчинення. Як вбачається з матеріалів справи і також пояснень ОСОБА_2, що фактично і було прокурором визнано в засіданні, матеріали перевірки щодо невнесення ОСОБА_2 даних про суттєві зміни в його майновому стані були розпочаті ще до набуття 27.12.2017 року право власності

На транспортний засіб та протокол складенний як на голову Господарського суду Сумської області, що не є суб'єктом правопорушення за частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Зокрема, повідомлення в порядку ст. 45 Закону України Про запобігання корупції, шляхом подачі електронної декларації до НАЗК і не повідомлення в порядку ст. 52 цього Закону, шляхом подачі окремої інформації до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування виключають наявність вини у формі умислу у вчиненні зазначених дій, а відтак і наявності суб'єктивної сторони даного правопорушення.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_2 діяв умисно, усвідомлював протиправний характер своїх дій, який полягав у посяганні на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

Згідно з ч.2 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, від 04.11.1950 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

При з'ясованих в засіданні обставин, досліджених в сукупності доказів, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією відносно ОСОБА_2 підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 6, 7 ст. 126 Конституції України, ч. 2 ст. 52 Закону України Про запобігання корупції, ст.ст. 7, 9, 10, 11, ч. 2 ст. 172-6, ст.ст.247,283-285,287Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, пов»язане з корупцією, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_2 закрити, у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності до Апеляційного суду Сумської області через Ковпаківський районний суд м. Суми.

За змістом ч. 1 ст. 287 КУпАП, постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 цього Кодексу, якою визначено, що прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов'язаних з обмеженням особистої свободи громадян, тобто прокурор може реалізувати своє право на апеляційне оскарження у справах про адміністративні правопорушення у визначених законом випадках виключно на стадії виконання судового рішення.

Суддя Г.Ю. Корольова