Ружинський районний суд Житомирської області
Справа № 296/7831/18

У К Р А Ї Н А
Ружинський районний суд Житомирської області
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 листопада 2018 року
Суддя Ружинського районного суду Житомирської області Руденко З.Б.,
за участю секретаря судового засідання Гладишко Н.А.,
особи, яка притягується до адміністративної відповідальності , ОСОБА_1,
прокурора Сидоренка О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Ружині Житомирської області справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Житомирського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1. ІНФОРМАЦІЯ_1,
проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2
Житомирської області, ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючого старшим дільничним
офіцером поліції сектору превенції Ружинського ВП Бердичівського
ВП ГУНП в Житомирській області, перебуваючого у відпустці по догляду
за дитиною до досягнення 3-х річного віку, громадянина України,
по ч.2 ст.172-6 КУпАП,
Відповідно до протоколу №000022 про адміністративне правопорушення від 07.08.2018р., складеного заступником начальника відділу оперативних розробок Житомирського управління ДВБ Національної поліції України, ОСОБА_2, працюючи з грудня 2016 року по даний час на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Ружинського ВП Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області, набувши відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11.02.2017р. право на земельну ділянку, площею 3.0124 га, вартістю 119490 грн., не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції у десятиденний строк про такі суттєві зміни у його майновому стані шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим порушив вимоги ч.2 ст.50 Закону України "Про запобігання корупції".
В судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину у вчиненні вищевказаного адміністративного правопорушення не визнав повністю, пояснивши, що право на вказану земельну ділянку було ним набуде в порядку спадкування за заповітом .
Оцінка вартості земельної ділянки при спадкуванні не проводилася, а сплата ним податку проводилась, виходячи із нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
А тому, виходячи з роз'яснень, які надає НАЗК, він не повинен був подавати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.
Звертає увагу на те, що строк притягнення до адміністративної відповідальності повинен рахуватись з часу виявлення адміністративного правопорушення, тобто з 19 квітня 2018 року - дня отримання Житомирським управлінням ДВБ Нацполіції України повідомлення прокуратури області про те, що він не подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а не з дня складання протоколу про адмінправопорушення, який був складений майже через чотири місяці після виявлення зазначеного факту.
Також ОСОБА_2 просить суддю врахувати те, що з 2016 року і по даний час він перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення 3-х річного віку, а тому, відповідно, не має змоги бути присутнім на оперативних нарадах, на яких би обговорювались питання щодо дотримання вимог Закону України "Про запобігання корупції".
Також просить суддю врахувати те, що в травні та червні 2018р. він особисто був в м.Житомирі та надавав пояснення щодо вказаних фактів, однак тоді в його присутності протокол про адміністративне правопорушення складений не був. А при складанні вказаного протоколу 07 серпня 2018 р. було грубо порушено його права, оскільки протокол складався без його участі, в той день він взагалі перебував за межами Ружинського району і не міг бути присутнім при його складанні, пояснення при цьому у нього не відбирались, про права та обов'язки його не повідомляли.
Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, думку прокурора, який просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, дослідивши надані докази, суддею встановлено наступне.
Відповідно до вимог ст. ст.245,280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
У відповідності до вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) повинна оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.
Частина 2 ст.172-6 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунку в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.
У вказаному свідоцтві зазначено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 119490 грн. 30 коп.
Частиною 2 ст.52 Закону України "Про запобігання корупції" встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для
працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.
Статтею 1 Закону України "Про оцінку землі" встановлено, що
-вартість земельної ділянки - еквівалент цінності земельної ділянки, виражений у ймовірній сумі грошей, яку може отримати продавець;
- нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами;
- ціна земельної ділянки - фактична сума грошей, сплачена за перехід прав на земельну ділянку або на подібну до неї земельну ділянку від продавця до покупця.
Статтею 5 цього Закону передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об'єкта оцінки.
Методикою експертної грошової оцінки земельних ділянок , яка затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2002 р. N 1531 , передбачено, що експертна грошова оцінка передбачає визначення ринкової (імовірної ціни продажу на ринку) або іншого виду вартості об'єкта оцінки (заставна, страхова, для бухгалтерського обліку тощо), за яку він може бути проданий (придбаний) або іншим чином відчужений на дату оцінки відповідно до умов угоди.
Таким чином судом встановлено, що експертна грошова оцінка спадкового майна, право власності на яке набув ОСОБА_2, під час отримання свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.02.2017р. не проводилась.
Таким чином факт перевищення вартості отриманої ОСОБА_2 у спадщину земельної ділянки встановленої законом межі для виникнення обов'язку з повідомлення про суттєву зміну майнового стану належними і допустимими доказами не доведено.
Застосування при цьому нормативно-грошової оцінки земельної ділянки є неприйнятним, оскільки , як зазначалось вище, нормативно грошова оцінка землі не є визначенням вартості набутої у спадщину земельної ділянки, а є капіталізованим рентним доходом із земельної ділянки.
При цьому необхідно звернути увагу і на те, що відповідно до роз'яснень щодо застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції" стосовно заходів фінансового контролю, затверджених рішенням № 3 від 11.08.2016 р. , НАЗК зазначило, що закон не вимагає від суб'єкта декларування проводити оцінку майна з метою заповнення декларації.
У цьому аспекті слід звернути увагу і на рішення ЄСПЛ від 14.10.2010 року у справі "Щокін проти України", яким визначено концепцію якості закону, зокрема вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу якості закону. В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід.
Таким чином, враховуючи неодноразові роз'яснення НАЗК з приводу відсутності обов'язку з спадкоємця надавати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у випадку не проведення при отриманні спадщини грошової оцінки майна , суддя приходить до переконання, що такий обов'язок у ОСОБА_1 при отриманні 11.02.2017р. свідоцтва про право на спадщину за заповітом був відсутній і, відповідно, в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.2 ст.172-6 КУпАП.
Також необхідно звернути увагу на те, що відповідно до ст.28 Конвенції Організації Обєднаних Націй проти корупції (набрала чинності для України 01.01.2010 р.) усвідомлення, намір або умисел, які необхідні як елементи будь-якого злочину, визначеного цією Конвенцією, можуть бути встановлені з об'єктивних фактичних обставин справи.
Частина 2 ст.172-6 КУпАП передбачає відповідальність за умисні дії - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.
Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях ОСОБА_1 умислу на неподання вищевказаного повідомлення, якщо такий обов'язок у нього був..
Однак, жодного доказу на підтвердження вказаного судді не надано.
Навпаки, те, що ОСОБА_2 в щорічній декларації за 2017р. вказав вищевказане спадкове майно, набуте ним на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.02.2017р., а з червня 2016 року і по даний час перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею 3-х річного віку, дають підстави вважати, що ОСОБА_2, не подавши повідомлення про суттєві зміни в майновому стані ( у випадку наявності такого обов'язку) не мав умислу на порушення ч.2 ст.52 Закону України "Про запобігання корупції", оскільки , будучи зайнятий доглядом за своїм сином ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, міг не знати про наявність такого обов'язку.
Крім того, відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
Днем виявлення того, що ОСОБА_2 не подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані є 23 квітня 2018 року - час отримання начальником Житомирського управління ДВП Національної поліції України повідомлення прокуратури Житомирської області про вказане.
Дата складання протоколу про адміністративне правопорушення - 07 серпня 2018 року не є датою виявлення правопорушення і таким чином, суддею встановлено, що вказаний протокол був складений майже через 4 місяці після виявлення правопорушення, що, навіть у випадку встановлення в діях особи складу адмінправопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, унеможливлювало б притягнення винного до адміністративної відповідальності.
Частиною 1 статті 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і порядку, встановлених законом.
Статтею 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Таким чином, вважаю, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.
Керуючись ст.ст.247,283-285 КУпАП, суддя -
п о с т а н о в и в:
Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 Сергшія Віталійовича закрити на підставі ч.1 ст.247 КУпАП у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Буринський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя З. Б. Руденко.