Справа № 200/2350/18
Провадження № 3/200/866/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2018 року суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровськ Яковлев Д. О., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ,

відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 1726 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 486 від 09 лютого 2018 року, складеного начальником сектору протидії корупції УЗЕ в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України, ОСОБА_1 ., обіймаючи посаду начальника управління реклами Дніпровської міської ради і відповідно до підпункту «в» пункту 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» та Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, обізнаним 07 червня 2017 року про придбання майна на суму 495000 грн., умисно, поза межами десятиденного строку з моменту придбання майна, несвоєчасно, тобто 19 вересня 2017 року подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У судове засідання, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи учасники судового розгляду не з`явились, причини неявки не повідомили, у зв`язку з чим, з метою дотримання встановлених КУпАП строків розгляду справи, вважаю за можливе розглянути справу у їх відсутність.

При вирішенні питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, виходжу з наступного.

За змістом ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, частина 2 статті 1726 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення вимог фінансового контролю, яке полягає у неповідомлені або несвоєчасному повідомленні про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Об`єктивними ознаками складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1726 КУпАП, є активна форма його прояву несвоєчасне подання без поважних причин повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, тобто подання повідомлення поза строком, встановленим законом.

Склад правопорушення це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях особи складу адміністративного корупційного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» характеризується умисною формою вини.

Відповідно до ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визначається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Оскільки, твердження, зазначене у письмових поясненнях ОСОБА_1 , про те, що 07 червня 2017 року між ОСОБА_2 (далі - продавець) та ОСОБА_1 (далі - покупець) було укладено договір купівлі-продажу 1242/2017/488347 транспортного засобу на умовах якого продавець зобов`язується передати у власність покупцеві транспортний засіб: марка ВМW, модель ХЗ 2010 року випуску, колір чорний, номер кузова (шасі, рама) НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_2 , номерний знак НОМЕР_3 , зареєстрований за продавцем 29 грудня 2012 року (далі - транспортний засіб). Відповідно до пункту 2.1. вказаного вище договору «передача транспортного засобу продавцем і прийняття його покупцем здійснюється після повної оплати вартості майна, та оформлюється актом приймання-передачі у двох примірниках, які підписуються сторонами. Відповідно до пункту 2.2. договору «Право власності на транспортний засіб переходить до покупця з моменту підписання сторонами акту приймання-передачі». Але 08 червня 2017 року сторонами було укладено додаткову угоду № 1 до вищевказаного договору, відповідно до якої пункти 2.2. та 2.3 виключено, а пункт 2.1. має наступний зміст «Право власності на транспортний засіб переходить до покупця з моменту здійснення повної оплати за договором». Але додаткова угода № 1 не була направлена до МРЕО. Таким чином, договір було укладено 07 червня 2017 року, оплата за договором здійснювалась наступним чином: 07 червня 2017 року він сплатив 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень ОСОБА_2 за договором купівлі-продажу 1242/2017/488347 транспортного засобу, а 15 вересня 2017 року сплатив ще 150000 (сто п`ятдесят тисяч) гривень за вищевказаним договором представнику продавця, що підтверджується копіями розписок від 07 червня 2017 року, 15 вересня 2017 року і після отримання другого платежу він задекларував зміни в майновому стані 19 вересня 2017 року, не підтверджені жодними доказами, вважаю, наявними у діях ОСОБА_1 , формальні ознаки адміністративного правопорушення, визначеного ч. 2 ст. 1726 КУпАП.

У той же час, відповідно до п. 1 п.п. 1 п. 3 п. 5 розділу 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10 лютого 2017 року, визначено механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування

Згідно з пунктами 2-5 розділу ІІ Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларації. У разі отримання інформації (повідомлення), передбаченої у п.п. 1,2 п. 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно службовою особою Управління захисту економіки в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України, який відбирав пояснення, робив запити, збирав докази, склав протокол про адміністративне правопорушення № 486 від 09 лютого 2018 року. Будь-які доручення від НАЗК до Департаменту УЗЕ Національної поліції України на проведення окремих процесуальних дій, у матеріалах справи відсутні.

Таким чином, службові особи Управління захисту економіки в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України не відносяться до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування, такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства належить, зокрема здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування

Відповідно до ч. 2 ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Таким чином, за відсутності повноважень службової особи Управління захисту економіки в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України на проведення перевірки, зібрані у цій справі докази не можуть бути визнані судом допустимими.

За змістом ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, за відсутності належних доказів на підтвердження події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1726 КУпАП у діях ОСОБА_1 , провадження у справі підлягає закриттю відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283-284 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 1726 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з моменту отримання її копії.

Суддя Д. О. Яковлев