Справа № 455/1352/18
Провадження № 3/455/674/2018
ПОСТАНОВА

Іменем України

02 листопада 2018 року м.Старий Самбір

Суддя Старосамбірського районного суду Львівської області Ніточко Л.Й., в присутності секретаря Сенети Г.Н., за участю прокурора Самбірської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1, та з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 та її захисника ОСОБА_3,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України,

про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, уродженки та жительки с.Стрільбичі, вул.Зелена, будинок №109, Старосамбірського району Львівської області, ІНФОРМАЦІЯ_2, головного державного інспектора сектору обліку платежів та зведеної звітності Старосамбірського відділення Самбірської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області, одруженої, зі слів, до адміністративної відповідальності не притягалася,-

за ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП),

В С Т А Н О В И В :

Оперуповноваженим міжрайонного відділу №1 (м.Самбір) Управління захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України складено 09.10.2018 року складено протокол №648, згідно якого ОСОБА_2, будучи головним державним інспектором сектору обліку платежів та зведеної звітності Старосамбірського відділення Самбірської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області, тобто, згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб'єктом відповідальності, за правопорушення, повязане з корупцією станом на 09.10.2018 року не повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, зокрема, про отримання нею 05.04.2017 року доходу у сумі 251715.00 гривень при оформленні права власності на 50 відсотків успадкованого обєкту нерухомого майна, а саме: житлового будинку №109 по вул.Зеленій в с.Стрільбичі Старосамбірського району Львівської області, чим вчинила адміністративне правопорушення пов'язане з корупцією, передбачене ч.2 ст. 1726 КУпАП.

В суді ОСОБА_2 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, ОСОБА_2 та її захисник ОСОБА_3 вважають протокол незаконним та необгрунтованим, навели обставини, аналогічні, викладеним у запереченні на протокол.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2 та її захисника, висновок прокурора прокуратури, що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, та вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме: отриманням ним доходу, придбання майна на суму, яке перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Так, рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року №3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 961/29091, відповідно до якої, під суттєвою зміною у майновому стані субєкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але несплачений (не отриманий), не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий субєкт декларування подає відповідно до Закону України «Про запобігання корупції».

Як встановлено в судовому засіданні та вбачається з свідоцтва про право на спадщину за законом від 05.04.2017 року, виданого приватним нотаріусом Старосамбірського районного нотаріального округу Львівської області ОСОБА_4, Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності у власність ОСОБА_2, як спадкоємця першої черги за законом після смерті матері - ОСОБА_5, перейшла ? частина житлового будинку №109 по вул. Зелена у с.Стрільбичі Старосамбірського району Львівської області.

Інститут спадкування за своєю юридичною природою не передбачає можливості придбання майна за кошти. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини)від фізичної особи, яка померла, до інших осіб (спадкоємців).

Прийняття ОСОБА_2 спадщини за законом на рухоме майно не може вважатися таким, що свідчать про суттєву зміну майнового стану субєкта декларування, яка передбачає отримання одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, оскільки отримання доходу передбачає отримання грошей або інших матеріальних цінностей внаслідок будь-якої діяльності, а придбання передбачає набуття у власність шляхом витрати для цього грошових коштів. Не можна вважати діяльністю по придбанню майна дії направлені на отримання у власність майна як спадщину за законом.

Як вбачається з Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, доходи та видатки на придбання майна субєкта декларування відображаються у грошовій одиниці України.

Диспозиція ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає отримання доходу та придбання майна на суму, однак ОСОБА_2 отримала право на майно, не отримувала доходи і не купувала майно, що свідчить про те, що декларант, який отримує майно безкоштовно не може бути субєктом відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до відомостей, які містяться у Витягу про реєстрацію у спадковому реєстрі №47333639 від 05.04.2017 року ОСОБА_2, як спадкоємець цього ж дня отримала ОСОБА_6 про право на спадщину на 1/2 частку нерухомого майна. У вищезгаданому Витязі у розділі «Загальна вартість майна» становить 0,01 гривня. ОСОБА_6 є правовстановлюючим документом на право власності, тим більше, що видається уповноваженим органом - нотаріусом.

Відповідно до розяснень щодо окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, затверджених рішенням №3 від 11.08.2016 року Національне агентство запобігання корупції України, зазначило, що закон не вимагає від субєкта декларування проводити оцінку майна з метою заповнення декларації.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» та розділу 3 Правил заповнення форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, що є складовою Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, затвердженої Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року №3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за №961/29091, суб'єкт декларування повинен повідомити про об'єкти нерухомості, які він придбав (набув у власність), якщо їх вартість перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня року у якому подається повідомлення. Якщо при отриманні спадщини (укладанні договору дарування) грошова оцінка майна не проводилась, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не подається. Також, якщо нерухоме майно було відчужене без отримання доходу повідомлення про суттєві зміни у майновому стані не подається, навіть якщо вартість такого майна перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб на перше січня відповідного року. Такої позиції дотримується НАЗК у своїх додаткових роз'ясненнях від 19 лютого 2018 року, розміщених на офіційному веб-сайті в Інтернеті https://nazk.gov.ua/news/za-dva-tyzhni-roboty-operatyvnyy-shtab-dlya-dopomogy-subyektam-deklaruvannya-nadav-5-664.

Згідно ч.2 ст.172-6 КУпАП відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Склад правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП є формальним, оскільки обовязковим елементом обєктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести, що в діях особи наявний умисел на несвоєчасне повідомлення, і суттєві зміни у майновому стані.

Однак, відповідним органом не надано суду жодного доказу на підтвердження того, що в діях ОСОБА_2 був умисел, направлений на порушення ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки у неї не було обовязку письмово повідомляти Національне агентство по запобіганню корупції про отримання права власності на майно в спадщину безкоштовно.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У п.1 ч.1 ст.247 КУпАП зазначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставини відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: про накладення адміністративного стягнення; про застосування заходів впливу, передбачених ст.24-1 цього Кодексу; про закриття справи. Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених ст.247 цього Кодексу.

Крім цього, обґрунтованими є також твердження ОСОБА_2 про те, що в Управлінні захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_2 проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протоколи про адміністративне правопорушення.

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управлінням захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України та інше.

Слід зазначити, що згідно Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» на Департамент покладено обов'язки, серед інших, боротьба з корупцією й хабарництвом у сферах, які мають стратегічне значення для економіки держави, та серед посадових осіб органів державної влади і самоврядування, протидія корупційним правопорушенням і правопорушенням, пов'язаним з корупцією.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей48та50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно п.2 - п.5 розділу II Порядку НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Верховний Суд України в своїй постанові від 11.04.2018 справа №814/886/17, також наголосив, що на підставі рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 14 серпня 2016 N 1 "Про початок діяльності Національного агентства з питань запобігання корупції" (Рішення N 1) розпочало свою діяльність Національне агентство з питань запобігання корупції, до повноважень якого згідно з пунктом 8 частини 1 статті 11 Закону N 1700-VII (Закон N 1700-VII) належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом (Закон N 1700-VII), контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику та має повноваження зі здійснення в порядку, визначеному Закону N 1700-VII (Закон N 1700-VII), контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя зазначених осіб.

Національне агентство з питань запобігання корупції здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону N 1700-VII (Закон N 1700-VII).

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Департамент захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці ДЗЕ НП України відповідно до п.4 розділу II Порядку вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

На підставі викладеного суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів ОСОБА_2 стосовно того, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі, та є підставою для закриття провадження по справі.

Таким чином, враховуючи викладене, приходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення слід закрити в звязку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення. передбаченого ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Керуючись ст. 62 Конституції України, ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 2 ст.172-6, п. 1 ч. 1 ст.247, ст.ст.280,283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Закрити відносно ОСОБА_2 провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП у звязку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Львівського апеляційного суду через районний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова підлягає пред'явленню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Суддя Л.Й.Ніточко