Справа № 584/867/18
Провадження № 3/584/252/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.07.2018 м. Путивль

Суддя Путивльського районного суду Сумської області Толстой О.О., з участю : секретаря судового засідання Зікрати Я.В., прокурора Сахно О.О., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління захисту економіки в Сумській області департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності :

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, депутата Путивльської міської ради Путивльського району Сумської області, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ч.2 ст.172-6 КУпАП, встановив :

15.06.2018 оперуповноваженим Управління захисту економіки в Сумській області ДЗЕ НП України ОСОБА_2 складено адміністративний протокол за ч. 2 ст.172-6 КУпАП, у якому зазначено про те, що будучи депутатом Путивльської міської ради Путивльського району Сумської області VII скликання та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», у порушення вимог ч. 2 ст. 52 цього Закону, ОСОБА_1 не повідомила про суттєві зміни у своєму майновому стані, а саме придбання майна - квартири на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 01.01.2017.

ОСОБА_1 своєю вини у цьому проступку не визнала та пояснила, що не мала умислу приховати інформацію щодо суттєвих змін свого майнового стану, оскільки про придбання квартири зазначила в своїй декларації за 2017 рік. Не подала таке повідомлення з тих причин, що уклала договір про передачу квартири у багатоповерховому будинку по вул. Дагаєва, 5, в смт. Пісочин Харківського району Харківської області, після його будівництва. На виконання цього договору сплатила пайовий внесок у розмірі 771,100 тис. грн. Документів про передачу квартири, передбачених цим договором не отримувала, а також інформацію про реєстрацію права власності на квартиру від своєї довіреної особи - ОСОБА_3, яка здійснювала таку реєстрацію на підставі нотаріально посвідченої довіреності (яку надала під час розгляду справи) не отримувала.

Прокурор вважав, що оскільки як депутат міської ради ОСОБА_1 була обізнаною щодо вимог Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлювала свій обов'язок повідомляти у десятиденний термін про суттєві зміни у майновому стані, але не повідомила про придбання квартири вартістю, що перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб станом на 01.01.2017, тому порушила вимоги частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», що свідчить про наявність в її діянні складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, висновок прокурора, дослідивши докази, дійшов наступних висновків.

Як вбачається зі змісту постанови Путивльської міської виборчої комісії від 28.10.2015 № 44, ОСОБА_1 було обрано депутатом Путивльської міської ради Путивльського району Сумської області.

На підставі протоколу засідання І сесії Путивльської міської ради від 17.11.2015 ОСОБА_1 приступила до виконання депутатських повноважень.

Отже в силу підпункту «б» частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» з цього часу вона є субєктом декларування, на який поширюється, зокрема, встановлені статтею 52 цього Закону додаткові заходи здійснення фінансового контролю, а також відповідальність за вчинення правопорушень, повязаних з корупцією.

Відповідно до вимог частини 2 статті 52 цього ж Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Зі змісту Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3 також вбачається, що повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Під суттєвою зміною у майновому стані субєкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно.

Законом України від 21.12.2016 №1801-VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум, встановлений для працездатних осіб на 1 січня 2017 року становить 1 600,00 грн.

Тобто, у 2017 році після отримання доходу, придбання майна на суму більше 80 000,00 грн. субєкт декларування зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов'язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

В силу статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані. Суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Аналіз цих правових норм у сукупності свідчить про те, що склад правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, а обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисне діяння, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

У пункті 2 розяснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» від від 22.05.2017 № 223-943/0/4-17 зазначено, що субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Аналогічна правова позиція висловлено і в узагальненні Апеляційного суду Сумської області щодо розгляду справ про корупційні правопорушення місцевими загальними судами Сумської області у 2017 році від 30.05.2018.

Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 05.06.2018, договору-зобовязання від 14.11.2016 № 4011/П-252 та квитанції про перерахування грошових коштів від 11.07.2017, ОСОБА_1 28.08.2017 набула право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною вартістю 771,100 тис. грн.

Тобто 28.08.2017 у ОСОБА_1, як суб'єкта декларування, відбулись суттєві зміни у майновому стані.

Оскільки в цьому реєстрі міститься перелік документів, на підставі яких проводилася державна реєстрації речових прав, а згідно з ч. 1 ст. 182, ч. 2 ст. 331 ЦК України право власності на нерухоме майно виникає в особи з моменту його державної реєстрації, тому при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд виходить саме з цього факту, позаяк спір з приводу набуття права власності на майно виходить за межі такого розгляду.

У дослідженій публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування», розміщеної в мережі Інтернет на офіційному веб-сайтіНаціонального агентства з питань запобігання корупції (https://public.nazk.gov.ua), відсутні відомості про повідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни майнового стану в 2017 році.

Отже будучи обізнаною щодо вимог Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про обов'язок повідомляти у десятиденний термін про суттєві зміни у майновому стані, ОСОБА_1 не повідомила про придбання квартири.

При цьому даних щодо обставин, які об'єктивно могли завадити їй подати таке повідомлення до Національного агентства з питань запобігання корупції, з матеріалів справи не вбачається.

Разом з тим, у протоколі про адміністративне правопорушення від 15.06.2018 про вину в формі прямого чи непрямого умислу в діянні ОСОБА_1 не зазначено, а лише йдеться про те, що вона : «…безвідповідально поставилася до свої обовязків та не повідомила про суттєві зміни у майновому стані…», що дає підстави вважати, що субєктивна сторона цього проступку в протоколі сформульована як вина у формі необережності.

Однак, як зазначалося вище, склад вказаного правопорушення є формальним, а обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисне діяння, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а не необережність, як зазначено в протоколі.

Виходячи з системного аналізу положень ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Ст. 17 Закону України № 3477-IV «Про виконанім рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Згідно з принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого, зокрема, визначений Європейським судом з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008, доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З урахуванням наведеного та змісту складеного протоколу суддя позбавлений можливості прийняти рішення про умисний характер діяння ОСОБА_1, яке складає субєктивну сторону складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

У зв'язку з вищевикладеним провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 7, 10, ч. 2 ст.172-6, п. 1 ст. 247, ст.ст. 254, 279 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити, у звязку з відсутністю в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Сумської області через Путивльський районний суд Сумської області і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя : підпис

З оригіналом згідно:

Суддя

Путивльського районного суду ОСОБА_4