Справа № 629/4950/18
Номер провадження 3/629/700/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2018 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді Смірнової Н.А., за участю секретаря Андрієнко С.А., прокурора Гребенюка В.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лозова, Харківської області адміністративний матеріал, який надійшов з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області у відставці, одруженого, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, б. 46, кв. 214,

за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в :

31 серпня 2018 року оперуповноваженим Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_2 складено протокол № 362 про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 172-6 КпАП України, відносно ОСОБА_1, в якому зазначено, що останній, будучи суддею Лозівського міськрайонного суду Харківської області, тобто субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч. 2 ст. 45 даного, після припинення такої діяльності (13 жовтня 2017 року), несвоєчасно 17 жовтня 2017 року, без поважних причин, подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, яка припиняє діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (перед звільненням).

Вказане правопорушення вчинене при наступних обставинах: ОСОБА_1, припиняючи свою діяльність на посаді судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області, будучи, згідно підпункту «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону «Про запобігання корупції», субєктом на якого поширюється дія цього Закону, та згідно абзацу 14 частини 1 статті 1 цього Закону, несвоєчасно, без поважних причин, а саме пізніше дня припинення діяльності, повязаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, оприлюднив 17.10.2017 року на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції Е-декларацію перед звільненням за період з 01.01.2017 року по 13.10.2017 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною 1 статті 172-6 КпАП України.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КпАП України, є місце роботи ОСОБА_1, а саме: Лозівський міськрайонний суд Харківської області, що розташований за адресою: вул. Ярослава Мудрого, буд. 9, м. Лозова, Харківської області.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є 14 жовтня 2017 року, тобто наступний день після дня припинення діяльності, повязаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування.

Фактичним моментом виявлення адміністративного правопорушення є дата складання зазначеного протоколу, а саме 31 серпня 2018 року.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не зявився, але надав суду заяву в якій просив провести розгляд даної справи за його відсутністю та під час ухвалення судового рішення врахувати його письмові пояснення та дані судової практики, які наявні в матеріалах справи. Свою провину по справі не визнає у повному обсязі.

В судовому засіданні прокурор Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 наполягав на тому, що в діях судді у відставці ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КпАП України, і прохав суд про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу.

Заслухавши прокурора, повно та всебічно дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні корупційного правопорушення, суду надано наступні докази.

Довідка з сайту «Судова влада» з якої вбачається, що на підставі рішення Вищої ради правосуддя «Про звільнення ОСОБА_1А.» № 3060/0/15-17 від 29 вересня 2017 року ОСОБА_1 звільнено з посади судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області за власним бажанням.

Копія скріншоту сторінки Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування свідчить, що дата публікації електронної декларації судді Шевцова О.А. 17.10.2017 року.

Із змісту копії листа Генерального директора ДП «Українські спеціальні системи» № 07-83 від 18.01.2018 року вбачається, що у період з 13.10.2017 по 25.10.2017 обмежень доступу до Єдиного державного реєстру декларацій не було.

Оцінивши дослідженні в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про доведеність факту звільнення судді Шевцова О.А. за власним бажанням та подання ним декларації особи, яка припиняє діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, 17.10.2017 року.

Вирішуючи питання щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу корупційного правопорушення, суд наголошує на тому, що у відповідності до вимог п. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції», правопорушення, повязане з корупцією, - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Зі змісту складеного протоколу випливає, що ОСОБА_1 поставлено у провину вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КпАП України, зокрема, несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Згідно із п. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктами, на яких поширюється дія цього Закону, є судді, судді Конституційного Суду України, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої ради правосуддя, посадові особи секретаріату Вищої ради правосуддя, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, посадові особи секретаріату цієї Комісії, посадові особи Державної судової адміністрації України, присяжні (підчас виконання ними обовязків у суді) тощо.

Виходячи із змісту ст. 1та ч. 2 ст. 45 вказаного Закону, субєкти декларування, зокрема, особи, визначені у пункті 1 ч.1 ст.3 Закону, які припиняють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, зобовязані подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Відповідно до Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції №2 від 10.06.2016 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», перший етап системи подання та оприлюднення декларацій розпочав свою роботу з 00 годин 00 хвилин 01.09.2016, для таких типів декларацій, як декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01.09.2016 чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Згідно із приміткою до ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції», під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, віднесено, зокрема, суддів.

За змістом п.п. 2 п. 5 розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 від 10.06.2016 року, декларація субєкта декларування, який припиняє діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подається не пізніше дня такого припинення. Якщо припинення зазначених функцій відбулося з ініціативи роботодавця, декларація подається не пізніше двадцяти робочих днів з дня, коли субєкт декларування дізнався чи повинен був дізнатися про таке припинення.

Декларація суб'єкта декларування, який припиняє діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, охоплює період, який не був охоплений деклараціями, раніше поданими таким суб'єктом декларування, та містить інформацію станом на останній день такого періоду. Останнім днем такого періоду є день, що передує дню подання декларації. Під раніше поданими деклараціями розуміються як декларації, що були подані до Реєстру відповідно до Закону, так і декларації, що були подані відповідно до Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції». Крім цього, датою припинення виконання суб'єктом декларування функцій держави або місцевого самоврядування є дата подання ним декларації, передбаченої п.п.2 п.5 цього Розділу, що зазначено у абзаці другому п.11 Порядку.

Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя «Про звільнення суддів» № 3060/0/15-17 від 29.09.2017 року, у звязку із поданням заяви про звільнення за власним бажанням ОСОБА_1 було звільнено з посади судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Як вбачається з матеріалів справи, за інформацією Єдиного державного реєстру декларацій на офіційному веб-сайті НАЗК, датою публікації декларації ОСОБА_1А (перед звільненням) є 17.10.2017 року, що відповідає даті фактичного подання декларації субєктом декларування.

Зазначені обставини підтверджуються відомостями з офіційного сайту «https://public.nazk.gov.ua/search» щодо дати подання ОСОБА_1 електронної декларації (перед звільненням); електронною декларацією ОСОБА_1 за період з 01.01.2017 року по 13.10.2017 року з сайту НАЗК.

При цьому суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів призначення на посаду судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області Шевцова О.А. та його звільнення. Однак, законодавчо визначено (ст. 251 КпАП України), що збирання доказів покладено саме на особу, уповноважену на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 КпАП України. Що свідчить, на думку суду, про неповне встановлення обставин справи.

Таким чином, 17.10.2017 року ОСОБА_1 на виконання вимог ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» було подано відповідну декларацію (перед звільненням) за період не охоплений раніше поданими деклараціями.

Слід зауважити, що ч. 1 ст. 45 Закону визначено кінцевий термін (часові межі), коли уповноважені на те особи зобов'язані подати декларацію, зокрема вміщено формулювання «щорічно до 1 квітня». Разом із тим, у випадках, передбачених ч. 2 ст. 45 Закону, тобто в разі припинення здійснення діяльності, цей термін не визначено взагалі. Відсутність законодавчо визначеного терміну подання декларації в разі припинення діяльності унеможливлює безумовну констатацію несвоєчасності такого подання.

У своєму рішенні «Щокін проти України» (Заяви № 23759/03 та № 37943/06) від 14 жовтня 2010 року Європейський суд з прав людини зазначив, що в разі, коли норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків людини або контролюючих органів, рішення приймається на користь людини.

Згідно з вимогами ст. 7 КпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 245 КпАП України, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, насамперед, своєчасне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи із змісту ст. 247 КпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи викладене, суд наголошує, що частиною 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» на ОСОБА_1, як на особу, яка припиняє діяльність, повязану з функціями держави, покладений обовязок подати декларацію за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

З матеріалів справи випливає, що після припинення трудових відносин з Лозівським міськрайонним судом Харківської області ОСОБА_1 вимогу, покладену на нього ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції», виконав, подавши 17.10.2017 року до НАЗК декларацію за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Таким чином, зазначення у протоколі про порушення ОСОБА_1 вимог ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» на матеріалах справи не ґрунтується.

Обставини недотримання ОСОБА_1 терміну подачі такої декларації, визначеному у нормативних актах Національного агентства з питань запобігання корупції, про що зазначено у протоколі не можуть слугувати підставами для притягнення особи до адміністративної відповідальності за правопорушення, повязане з корупцією, оскільки така вимога як подання у певний термін декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави, у разі припинення такої діяльності не визначена Законом України «Про запобігання корупції».

Суд зазначає, що за ієрархією нормативно-правових актів закони мають вищу юридичну силу, яка, зокрема, полягає у тому, що всі підзаконні нормативно-правові акти приймаються на основі законів та за своїм змістом не повинні суперечити їм. Фактично ж, Національне агентство з питань запобігання корупції у прийнятих ним нормативних актах, всупереч Закону України «Про запобігання корупції», встановило інший термін подання декларації в разі припинення діяльності, який на законодавчому рівні встановлено не було.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КпАП України.

Стаття 247 КпАП України передбачає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження у цій справі підлягає закриттю.

Керуючись ч. 1 ст. 172-6, ст.ст. 247, 283, 284 КпАП України, Законом України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII, суд, -

п о с т а н о в и в :

Закрити провадженні у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 у звязку з відсутню в його діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову суду може бути подана скарга до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.А. Смірнова