Каланчацький районний суд Херсонської області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 657/1462/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2018 року Каланчацький районний суду

Херсонської області

у складі: головуючого судді Ковальчук О.В.

за участю секретаря Шахової О.В.

прокурора Катеринчук О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Каланчак адміністративний корупційний матеріал про адміністративне корупційне правопорушення передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, який надійшов від Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Херсонській області відносно гр.. ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, працюючої секретарем Скадовського районного суду, проживаючої за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ч.2 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в:

03.07.2018 року до суду від апеляційного суду Херсонської області надійшли матеріали про вчинення секретарем Скадовського районного суду ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 07.06.2018 р. встановлено, що відповідно до наказу керівника апарату Скадовського районного суду від 04.04.2016 № 08-К ОСОБА_1 переведено на посаду секретаря Скадовського районного суду Херсонської області та підтверджено раніше присвоєний 11 ранг державного службовця у межах пятої категорії посад. 01.08.2016 наказом керівника апарату Скадовського районного суду № 14-К «Про зміну істотних умов праці» ОСОБА_1 продовжено роботу на займаній посаді та з 01.08.2016 присвоєно девятий ранг державного службовця.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст. 6 Закону України «Про державну службу» посаду, яку обіймає ОСОБА_1 віднесено до категорії «В» посад державної служби.

Згідно з підпунктом «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) державні службовці є субєктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» субєкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пунктах 4 і 5 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Таким чином, згідно ст. 1, п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є субєктом декларування та відповідальності за Законом України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ч.1 ст.45 Закону, особи, зазначені у п.1, п.п. «а» і «в» п.2 та п.5 ч.1 ст.3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається НАЗК.

Згідно з ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до п.п. 3 пункту 4 рішення НАЗК від 10.06.2016 № 3 «Форма повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування», зареєстрованого у Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 № 961/129091, субєкт декларування у розділі 3 повідомлення «Обєкти нерухомості» повинен повідомити про обєкти нерухомості, які він придбав (набув у власність), якщо вартість перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного періоду.

Отже, державний службовець, як субєкт декларування має в обовязковому, визначеному законом порядку подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та виконувати додаткові заходи фінансового контролю, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Встановлено, що відповідно до відомостей Територіального сервісного центру МВС № 6541 04.11.2017 року між ТОВ «ОСОБА_2 Люкс» в особі ОСОБА_3 (Продавець на підставі договору комісії № 6547/17/002254 від 24.10.2017) та ОСОБА_1 (Покупець) укладено договір № 6547/17/002349 купівлі-продажу транспортного засобу марки «Honda», модель Accord 2.4, 2005 року випуску, номер шасі - JHMCL95405C209779 чорного кольору, державний номер НОМЕР_1 (після перереєстрації - ВТ 1094 ВМ), вартістю 221 000 гривень (далі - Договір).

Відповідно до п. 2.2 цього Договору покупець набуває права власності на вказаний вище транспортний засіб з моменту підписання Сторонами даного договору купівлі-продажу. Сторони не мають майнових претензій одна до одної з моменту підписання цього договору.

Згідно з актом огляду реалізованого транспортного засобу від 04.11.2017 № 6547/17/002349, який є невідємною частиною договір № 6547/17/002349 купівлі-продажу транспортного засобу марки «Honda», модель Accord 2.4, 2005 року випуску, номер шасі - JHMCL95405C209779, право власності ОСОБА_1 набуто з 04.11.2017.

Відповідно до заяви № 129121890 від 04.11.2017 про проведення операції щодо перереєстрації на нового власника транспортного засобу на підставі договору купівлі-продажу № 6547/17/002349, яку 04.11.2017 особисто подано ОСОБА_1 начальнику Центру 6541, про що свідчить її підпис, ОСОБА_1 було додано до заяви копію договору від 04.11.2017 № 6547/17/002349, який підписаного нею особисто.

Статтями 251 - 253 ЦК України визначено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Таким чином, 04.11.2017 у ОСОБА_1, яка набула право власності рухоме майно (автомобіль) шляхом його придбання на загальну суму 221 000 гривень, яка перевищує поріг 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року (80 000 грн.), що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», виник обовязок подати до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у продовж періоду часу з 00 год. 05.11.2017 до 23.59 год. 14.11.2017 шляхом заповнення відповідної форми повідомлення в особистому кабінеті користувача на офіційному веб- сайті НАЗК.

Разом з тим, всупереч ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання

корупції», відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) ОСОБА_1 у передбачений десятиденний строк не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни свого майнового стану, у звязку із набуттям та придбанням) 04.11.2017 права власності на транспортний засіб марки «Honda», модель Accord 2.4, 2005 року випуску, номер шасі -JHMCL95405C209779 чорного кольору, державний номер НОМЕР_1 (після перереєстрації - ВТ 1094 ВМ), вартістю 221 000 гривень.

ОСОБА_1 в судовому засіданні провину не визнала та пояснила, що в матеріалах справи не міститься тієї сукупності доказів, яка б довела наявність в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор Катеринчук О.М. в судовому засіданні просила визнати винною ОСОБА_1 за вчинення адміністративного пропорушення передбаченого ч. 2 ст. 176-2 КУпАП. Вважає, що її провина повністю доведена наявними в матеріалах справи документами.

Вивчивши матеріали справи, вислухавши ОСОБА_1, прокурора, суд вважає що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 4 ЗУ «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з пунктом 8 частини першою статті 11 Закону до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно ч.3 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки в Херсонській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протокол про адміністративне правопорушення. При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України.

Слід зазначити, що згідно п.1 та п.4 Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п.1, п.п.1, п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі - Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10 лютого 2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення Національним агентством контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно п.п.2-5 розділу ІІ Порядку, Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій та неповідомлення про зміни у майновому стані. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку. Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадові особи ДЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу ІІ Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Крім того, як визначив у своєму рішенні від 26 березня 2018 року у справі №800/513/17 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, системний аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Натомість, в матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Херсонській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку про порушення ОСОБА_1 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, як відсутнє і звернення Управління захисту економіки до Національного агентства з питань запобігання корупції щодо отримання відомостей про порушення ОСОБА_1 вимог ЗУ «Про запобігання корупції»

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.246, 251,247 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Провадження по справі закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Каланчацького

районного суду ОСОБА_4

Строк пред'явлення постанови до виконання "____"__________200__р.

Постанова набирає чинності "_____"_______________200_р.