Справа № 359/3966/18 Головуючий у І інстанції Кабанячий Ю. В.
Провадження № 33/780/748/18 Доповідач у 2 інстанції Гайдай Р. М.
Категорія 429 09.08.2018
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 липня 2018 року м. Київ

Суддя Апеляційного суду Київської області Гайдай Р.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 червня 2018 року, якою

громадянина Іраку ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Іраку м. Декар, проживаючого в Україні, АДРЕСА_1, одруженого

визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок.

Постановлено вилучену валюту згідно протоколу про порушення митних правил № 0360/12500/18, а саме долари США за курсом НБУ станом на 24 квітня 2018 року за 100 доларів США - 2612-5554 гривень, кількістю 5600 доларів, вартістю 146303 гривень 10 копійок - конфіскувати на користь держави.

Постановлено стягнути з громадянина Іраку ОСОБА_2 на користь Київської митниці ДФС понесені витрати на транспортування предметів правопорушення до місця зберігання в справі про порушення митних правил у розмірі 19 гривень 55 копійок.

Постановлено стягнути з громадянина Іраку ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 352 (триста двадцять) гривень 40 копійок.

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_2 притягнутий до адміністративної відповідальності за те, що 24 квітня 2018 року о 15 годині 30 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу „Приліт" терміналу „Б" ДПМА "Бориспіль" громадянин Іраку ОСОБА_2, який прилетів до України з Іраку м. Багдад, рейсом 295, літаком а/к "ІА» своїми діями обрав канал, позначений символами - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром - „білої лінії", яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України, пасажиру було задано питання щодо наявності в нього готівкових коштів, на що він заявив, що має близько 20 000 доларів США. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу „Приліт" терміналу "Б" ДП МА „Бориспіль", де ним була видана та власноручно перерахована готівка в розмірі 17 838 доларів США, які знаходились у кишенях брюк пасажира. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Пасажир обрав проходження митного контролю "зеленим коридором", де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми громадянину Іраку ОСОБА_2 було пропущено 12 238 доларів США (еквівалент 10 000 євро згідно курсу НБУ станом на 24 квітня 2018 року). За протоколом про порушення митних правил вилучено 5600 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспекторів митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Іраку ОСОБА_2, під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «Б» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Іраку ОСОБА_2, який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівкових коштів в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі, передбаченому відповідно до Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженою Постановою Правління НБУ № 148 від 27 травня 2008 року, зі змінами внесеними Постановою Правління НБУ № 312 від 25 липня 2012 року, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці 24 квітня 2018 року складено протокол про порушення митних правил 0360/12500/18.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом № 0360/12500/18 вилучено: долари США за курсом НБУ станом на 24 квітня 2018 року за 100 доларів США -2612-5554 гривень, кількістю 5600 доларів, вартістю 146303 гривень 10 копійок.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3 просить постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 червня 2018 року - змінити та виключити із постанови рішення судді про накладення на громадянина Іраку ОСОБА_2 стягнення у виді конфіскації іноземної валюти у розмірі 5600 доларів США.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що судом першої інстанції при постановленні рішення про накладення штрафу та конфіскації майна не були враховані пояснення ОСОБА_2, а саме те, що вказане адміністративне правопорушення він вчинив не навмисно, не був обізнаний про порядок проходження митного контролю України. Вказані грошові кошти належать йому особисто, є прибутком від здійснення підприємницької діяльності. Апелянт надавав до суду першої інстанції документи, підтверджуючі законність отримання коштів правопорушником, однак вони суддею до уваги прийняті не були.

Заслухавши з участю перекладача ОСОБА_9 - правопорушника ОСОБА_2 та його представника - адвоката ОСОБА_7, котрі підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задоволити, представника митниці ОСОБА_8, котрий заперечував проти задоволення поданої апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.

Висновок суду про доведеність вини громадянина Іраку ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України відповідає фактичним обставинам справи, підтверджується розглянутими в судовому засіданні доказами і є обґрунтованим.

При розгляді справи суд врахував характер вчиненого, особу правопорушника та правомірно призначив стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти, яке відповідає меті виховання правопорушника та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

При цьому, діючим законодавством України не передбачено можливості звільнення правопорушника від застосування щодо нього додаткового стягнення, у тому числі й конфіскації предметів порушення митних правил.

Доводи апелянта про те, що конфіскація вилученої у громадянина Іраку ОСОБА_2 валюти суперечить висновкам та практиці Європейського Суду з прав людини, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Так, жодним із рішень Європейського Суду з прав людини не встановлено прямої заборони на конфіскацію предметів порушення митних правил.

Навпаки, у п. 33 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ізмайлов проти Росії» зазначено, що загальна вимога щодо декларування товарів, що переміщуються через митний кордон, яка поширюється на кожну особу, котра перетинає державний кордон, запобігає неконтрольованому ввезенню готівки в державу чи її вивезенню з неї, тому конфіскація у випадку недекларування готівки під час проходження митного контролю є частиною регуляторного механізму, який відповідає загальним інтересам суспільства.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях наголошує, що держава при конфіскації майна зобов'язана додержуватися, зокрема третього критерію - правомірності позбавлення майна (балансу інтересів), визначеного ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення від 9 червня 2005 року у справі «Бакланов проти Російської Федерації»; від 24 березня 2005 року у справі «Фрізен проти Російської Федерації»; від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України»; від 06 листопада 2008 року у справі «Ізмайлов проти Російської Федерації»; від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обов'язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар». Цей критерій більшою мірою оціночний і стосується обставин кожної конкретної справи, а тому повинен бути встановлений щодо кожного конкретного суб'єкта у кожній справі на підставі безпосередньо з'ясованих обставин і фактів.

Проте, суду не надано доказів того, що конфіскація вилученої у громадянина Іраку ОСОБА_2 валюти, покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Крім того, суду не надано жодних належних доказів про доходи громадянина Іраку ОСОБА_2, а надана виписка з банку, не підтверджує законність вказаних коштів. До того ж, як вбачається з протоколу про порушення митних правил, громадянин Іраку ОСОБА_2 зауважень та претензій до протоколу не мав.

Враховуючи наведене, апеляційним судом не встановлено будь-яких даних про те, що конфіскація вилученої у громадянина Іраку ОСОБА_2 валюти покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар» та не може бути застосована у даному випадку.

Доводи апеляційної скарги про те, що у громадянина Іраку ОСОБА_2 був відсутній умисел на вчинення даного правопорушення не може бути підставою для зміни постанови, оскільки порушення митних правил, передбачене ст. 471 МК України, може вчинятись як умисно, так і через необережність. Дана обставина не впливає на кваліфікацію та на вид стягнення.

Відповідно до ст. 197 МК України обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Постановою Національного банку України № 148 від 27 травня 2008 року затверджено Інструкцію про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України.

Відповідно до вказаної інструкції, фізична особа має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро, без письмового декларування митному органу.

Не можуть бути застосовані до громадянина Іраку ОСОБА_2 й вимоги конвенції «Про захист заробітної плати». Так, ст. 10 вказаної конвенції передбачає, що заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім'ї.

Враховуючи наведене, постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, а тому підстав для її зміни чи скасування не вбачається.

Керуючись ст. 294 КУпАП,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 - залишити без задоволення, а постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 червня 2018 року, якою громадянина Іраку ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України - без зміни.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Київської області Р.М. Гайдай