справа № 732/631/18
провадження № 3/732/239/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2018 року м. Городня

Городнянський районний суд Чернігівської області у складі :

головуючого - судді Березовського О.Д.,

секретаря - Марченко Т.А.,

за участі прокурора - Федоренка В.Ю.,

особи, яка притягується до

адміністративної відповідальності - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городня матеріали, що надійшли з Управління захисту економіки в Чернігівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності :

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, українки, громадянки України, ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючої на посаді начальника відділу з питань державної реєстрації, державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Городнянської районної державної адміністрації Чернігівської області, зареєстрованої та проживаючої за адресою : ІНФОРМАЦІЯ_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_1,

за ч. 2 ст. 172-6 КпАП України,

У С Т А Н О В И В :

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 207570 від 03.05.2018 року, складеного начальником сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Чернігівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майором поліції ОСОБА_2, встановлено, що ОСОБА_1, перебуваючи на посаді начальника відділу з питань державної реєстрації, державного реєстратора речових прав на нерухоме майно та їх обмежень Городнянської районної державної адміністрації Чернігівської області, будучи державним службовцем, посада якого відповідно до ст. 6 Закону України „Про державну службу відноситься до посад категорії „Б, тобто у відповідності до пп. „в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України „Про запобігання корупції № 1700-VІІ від 14.10.2014 року являється субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, у порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України „Про запобігання корупції, у встановлений законом десятиденний строк не повідомила НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані, шляхом внесення до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднення на офіційному веб- сайті НАЗК інформації про суттєві зміни у майновому стані у звязку з набуттям 28.12.2016 року права власності на житловий будинок з надвірними спорудами, розташованими за адресою: м. Городня, провулок Носа, буд. 6, вартістю 182217 грн., тобто в сумі, що перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня 2016 року ( 68900 грн. ), чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

У ході розгляду матеріалів встановлено, що відповідно до розпорядження голови Городнянської РДА № 36-к від 28.04.2016 року «Про призначення ОСОБА_1Є.», останню було призначено на посаду начальника відділу з питань державної реєстрації, державного реєстратора речових прав на нерухоме майно та їх обмежень Городнянської районної державної адміністрації в порядку переведення з Городнянського районного управління юстиції, зі збереженням 8 рангу державного службовця.

Відповідно до інформації, зазначеної в розпорядженні голови Городнянської РДА № 44-к від 02.06.2016 року, посада, яку обіймає ОСОБА_1, віднесена до категорії «Б» посад державної служби. Таким чином, ОСОБА_1 у відповідності до пп. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-УІІ від 14.10.2014 року являється субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією.

У відповідності до статті 19 Конституції України, п. 9 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу» на ОСОБА_1, як державного службовця, покладено обовязки діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, виконувати вимоги та дотримуватися обмежень, установлених законодавством у сфері запобігання і протидії корупції.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно із ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» в разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня 2016 року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно підпункт 14.1.54 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року № 2755-УІ визначає, що доходом з джерелом його походження з України є будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України, в тому чисті доходи у вигляді спадщини.

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який був затверджений рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 року (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 959/29089). Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Відповідно до пункту 6 Розділу II зазначеного Порядку, субєкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подаються виключно в електронній формі, їх паперова копія не подається. Електронна форма для подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування затверджена рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 року.

Також 29.04.2016 року ОСОБА_1 була ознайомлена з вимогами та обмеженнями встановлені Законом України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-УІІ, про що мається її підпис у відповідному попередженні.

28.12.2016 року згідно свідоцтва про право на спадщину за законом серії НВО 227393 ОСОБА_1 набула право власності на житловий будинок з надвірними спорудами, розташованим за адресою: м. Городня, провулок Носа, 6, та відповідно до технічного паспорту та технічної характеристики будівель і споруд вартість яких складає 182217 грн..

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до п. 2, ч. 1, ст. З Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав у Державному реєстрі прав є обовязковою.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності підлягає державній реєстрації.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта 28.12.2016 року державним реєстратором Городнянської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_3 за ОСОБА_1 було зареєстровано право власності на будинок з надвірними спорудами, розташованими за адресою : м. Городня, провулок Носа, 6.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2016 рік» встановлено мінімальна заробітна плата на 2016 року - 1378 грн., тобто 50 мінімальних заробітних плат у період виникнення у ОСОБА_1 обовязку повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані складало - 68900 грн.

Таким чином, 28.12.2016 року ОСОБА_1 набула право власності на вищевказаний житловий будинок, вартістю 182217 грн., що перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня 2016 року і свідчить про суттєві зміни у її майновому стані

Відповідно до положень статей 251-253 Цивільного Кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого повязана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Тобто упродовж періоду часу з 29.12.2016 року по 08.01.2017 року у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані.

В ході проведення аналізу даних, які знаходиться у вільному доступі, а саме в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування встановлено, що ОСОБА_1 не повідомила НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому з моменту набуття права власності на майно, сума якого перевищує 50 мінімальних заробітних плат, а тільки відобразила вказану інформацію в щорічній декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, яку оприлюднила на офіційному веб-сайті НАЗК лише 28.02.2017 року.

Таким чином ОСОБА_1, будучи субєктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, до 08.01.2017 року, не повідомила НАЗК, шляхом внесення до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування інформації про суттєві зміни у майновому стані, у звязку з набуттям права власності 28.12.2016 на майно, а саме будинку з надвірними спорудами, розташованими за адресою: м. Городня, провулок Носа, 6, загальною вартістю 182217 грн., що перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня 2016 року (68900 грн.), чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КпАП України не визнала повністю, зі складеним відносно неї протоколом про адміністративне правопорушення не погодилась. Вказала, що вона в порядку ст. 1268 Цивільного кодексу України фактично прийняла спадщину після смерті матері, в тому числі зазначений будинок, оскільки на момент смерті спадкодавця проживала разом з нею. ОСОБА_1 пояснила, що вона як власник подавала декларацію за 2016 рік, де зазначила про це нерухоме майно. У декларації за 2015 рік зазначений будинок вона не вказувала, оскільки матір померла 15.01.2016 року. ОСОБА_1 вважає, що вона повідомлення про суттєві зміни у майновому стані не повинна подавати, оскільки, виходячи з позиції НАЗК, якщо грошова оцінка майна не проводилась, то повідомлення про суттєві зміни у майновому стані декларант не подає. Щодо зазначеної у декларації вартості вказаного будинку в сумі 182217 грн. пояснила, що взяла цю суму з технічного паспорту, який був виготовлений у 2012 році. У її випадку оцінка нерухомого майна не проводилась, так як вона є членом сімї фізичної особи першого ступеня споріднення, вартість спадкового будинку не визначалась і їй не була відома, а тому вона не повинна була подавати до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. ОСОБА_1 підтвердила, що вона дійсно показала в декларації спадковий житловий будинок та вказала його вартість в сумі 182217 грн..

Крім того, у судовому засіданні ОСОБА_1Є надала суду письмові пояснення, зі змісту яких вбачається, що відповідно до п. 1, п.п. 1 п. 3, п. 5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10.02.2017 № 56 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р. за № 201/30069, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами верховенства права. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Згідно п.2 п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:

1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій субєктами декларування, які в них працюють (працювали);

2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування;

3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування;

4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування відповідно до даних Реєстру;

5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів;

6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських обєднань, їх членів або уповноважених представників.

У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої (их) у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі.

У випадку встановлення факту неподання декларації субєктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це субєкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює субєкт декларування, та спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Тобто, з урахуванням поняття «субєкт декларування» зазначений у ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає субєктів, що наділені правом перевірки змін у майновому стані субєктів декларування, а також порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання відповідних змін субєктом декларування.

Вищевикладені норми Закону свідчать про те, що будь-які органи (юридичні особи), Національної поліції України, до субєктів, які наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані субєктів декларування не відносяться. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції.

Посадовці Національної поліції, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації, субєктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений субєкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Але усі обовязкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, тільки НАЗК вправі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Тобто, посадові особи правоохоронних органів здійснюючи перевірку особи, як субєкта декларування, та складаючи протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, виходять за межі своїх повноважень, та діють поза межами діючого законодавства.

Частиною 1 статті 256 КУПАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Однак, у даному протоколі та доданих матеріалах відсутні фактичні дані, що підтверджують коли і ким проводилась перевірка по фактах, викладених в протоколі, відсутні відомості про підстави та повноваження для проведення перевірки, не витребувано дані з ЄРДР про внесення або відсутність інформації щодо вказаного факту. Крім цього, адміністративний матеріал, зокрема протокол про адміністративне правопорушення, містить недостовірні відомості та неналежним шляхом отримані докази, надані на їх підтвердження про день виявлення начальником сектору протидії корупції УЗЕ в Чернігівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_2 правопорушень, вчинених ОСОБА_1. Сканкопії правовстановлюючих документів про прийняття спадщини, технічного паспорту були направлені на електронну адресу начальника сектору протидії корупції УЗЕ в Чернігівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_4 30 березня 2018 року по його проханню, що свідчить про фактичну дату встановлення факту ймовірності адміністративного правопорушення, а не 03.05.2018 року як вказано у протоколі.

По факту збирання доказів.

До Городнянської районної державної адміністрації було надіслано запит про надання інформації на ОСОБА_1 за 25226/39/124/01-2018 від 03.04.2018 року.

Статтею 1 Закону 1700 Національну поліцію віднесено до спеціально уповноважених субєктів у сфері корупції, саме так, поряд з іншими органами, такими як органи прокуратури, Національне агентство з питань запобігання корупції. Разом з тим, у всіх цих органах є різні повноваження та різні можливості щодо доступу до інформації. Крім того, відповідно до ч.1 ст. 65 Закону 1700 за вчинення корупційних або повязаних з корупцією правопорушень, особи, зазначені в ч.1 ст. 3 цього Закону притягуються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової, дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку. Просить звернути увагу на вчинення правопорушення : вказаний факт повинен був мати місце і по ньому має бути розпочате відповідне провадження. У запиті за № 25226/39/124/01-2018 від 03.04.2018 року лише перераховані повноваження Національної поліції без посилання на законну підставу надання інформації на ОСОБА_1.

Оскільки спеціальним Законом № 1700 взагалі не зазначено, як саме спеціально уповноважений субєкт у сфері протидії корупції може реалізовувати свої повноваження, слід звертатись до інших нормативно-правових актів. Порядок отримання інформації, документів та матеріалів, необхідних для виконання покладених на Національну поліцію завдань, також не визначений і Положенням про Національну поліцію. У такому випадку слід керуватись Кримінальним процесуальним кодексом (щодо доступу до документів у рамках конкретного кримінального провадження), КУпАП (щодо збору доказів у рамках конкретного адміністративного провадження). Отримання доступу до документів та матеріалів поза рамками будь-яких проваджень з метою виявлення ознак кримінального або адміністративного правопорушення процесуальним законодавством не передбачено. Доступ до інформації органами Національної поліції також можливий у порядку реалізації Закону України від 13.01.11 р. № 2939-УІ «Про доступ до публічної інформації». Так як інформація отримана не в рамках законодавства, ОСОБА_1 вважає, що цим порушені її конституційні права, передбачені статтею 32 Конституції України .

Відповідно до ст. 32 Конституції України ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе та членів своєї сімї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України від 02.10.92 р. № 2657-ХІІ «Про інформацію» інформацією про фізичну особу є відомості чи сукупність відомостей про таку особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована.

Кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб (ст. 5 Закону № 2657). Отже, орган Національної поліції під час реалізації власних повноважень не може порушувати будь-які права інших фізичних та юридичних осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 7 Закону № 2657 право на інформацію, створену в процесі діяльності юридичної особи, субєкта владних повноважень або за рахунок фізичної чи юридичної особи, Державного бюджету України, місцевого бюджету, охороняється в порядку, визначеному законом.

Важливо зазначити, що Конституційний Суд України в абз. 1 п. 1 резолютивної частини Рішення від 30.10.97 р. № 5-зп відніс до конфіденційної інформації про фізичну особу, крім указаної, ще й відомості про її майновий стан та інші персональні дані.

Дана інформація належить до конфіденційної, вона може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом. Отже, якщо до органу, в якому працює особа, надходить запит щодо надання такої інформації, має бути згода особи, якої стосується ця інформація. Разом із тим важливою обмовкою є таке : згідно із законодавством України не належать до інформації з обмеженим доступом зокрема :

«Згідно з офіційним тлумаченням Конституційним Судом України положень ст. 32 Конституції України, викладеного в рішенні № 2-рп/2012 від 20.01.12 р., інформацією про особисте та сімейне життя особи є будь-які відомості та/або дані про відносини немайнового та майнового характеру, обставини, події, стосунки тощо, повязані з особою та членами її сімї, за винятком передбаченої законами інформації, що стосується здійснення особою, яка займає посаду, повязану з виконанням функцій держави або органів місцевого самоврядування, посадових або службових повноважень. Така інформація про особу є конфіденційною».

Саме так і зазначено в офіційному тлумаченні ст. 32 Конституції України, разом із тим у цьому ж рішенні Суду вказано, що положення ч. 2 ст. 32 Основного Закону України передбачають вичерпні підстави можливого правомірного втручання в особисте та сімейне життя особи (в тому числі й тієї, яка займає посаду, повязану з функціями держави або органів місцевого самоврядування, та членів її сімї). Такими підставами є : згода особи на збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації стосовно неї, у разі відсутності такої згоди, випадки, визначені законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Під час надання відомостей на запити, які обґрунтовані інтересами національної безпеки, економічного добробуту та прав людини, слід установлювати, яким саме законом надане таке право (Кримінальний процесуальний кодекс України, КУпАП тощо) та чи зазначені запитувачем інформації конкретні дані, які можуть свідчити про наявність цих підстав. Постановою КМУ № 706 від 04.09.13 р. зі змінами «Про питання запобігання та виявлення корупції» передбачено, що до завдань уповноваженого підрозділу (особи) з питань запобігання та виявлення корупції відносить повідомлення спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції про факти, що можуть свідчити про вчинення корупційних або повязаних з корупцією правопорушень посадовими особами органу виконавчої влади, територіального органу, підприємства, установи, організації».

Важливо зазначити, що вказаною постановою затверджене Типове положення про уповноважений підрозділ (особу) з питань запобігання та виявлення корупції, відповідно до вимог якого керівникам міністерств, інших центральних органів виконавчої влади необхідно було утворити (визначити) та забезпечити функціонування підрозділів (осіб) з питань запобігання та виявлення корупції. Чи є відповідне рішення про утворення уповноваженого підрозділу з питань запобігання та виявлення корупції та чи є Управління захисту економіки в Чернігівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України саме тим уповноваженим підрозділом, на який поширюється це Положення, із запиту не відомо.

Згідно з частиною другою статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатної особи на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний повідомити про це Національне агентство.

Відповідно до п. 1 Правил заповнення повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, . що є складовою Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, затвердженої рішенням Національного агентства від 10.06.2016 №3, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 за №961/29091, під суттєвою зміною в майновому стані субєкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення.

Національне агентство з питань запобігання корупції рішенням від 11 серпня 2016 року №3 ( зі змінами і доповненнями) затвердило розяснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції». Зокрема положень про декларування обєктів нерухомості.

Пунктом 13 передбачено, що за загальним правилом інформація про вартість відповідного майна повинна вказуватись на дату набуття права власності на нього (як зазначено в документі, на підставі якого було набуто право власності) у грошовій одиниці України. При цьому вартість обєкта декларування зазначається у випадку, якщо вона відома субєкту декларування або повинна була стати відомою внаслідок вчинення відповідного правочину.

Правила відображення в декларації вартості майна мають особливості залежно від типу майна : для обєктів нерухомості зазначається як вартість на дату набуття обєкта у власність, володіння або користування , так і вартість відповідно до останньої проведеної оцінки. Якщо вартість на дату набуття обєкта на певному праві невідома субєкту декларування і вона не може бути визначена на підставі правовстановлюючих документів, при заповненні відповідного поля декларації обирається помітка «Невідомо». Те саме стосується поля декларації про вартість майна за останньою грошовою оцінкою - якщо така оцінка не проводилась чи її результати невідомі субєкту декларування, при заповненні відповідного поля обирається помітка «Невідомо». При цьому слід зауважити, що Закон не вимагає від субєкта декларування проводити оцінку майна з метою заповнення декларації.

Грошова оцінка житлового будинку, який вона отримала у спадщину, на момент вчинення правочину не проводилась, про що свідчить зазначена загальна вартість майна 0,01 грн. у витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 28.12.2016року №46343854.

Відповідно до правовстановлюючого документа - договору купівлі продажу, зареєстрованого в реєстрі за № 1461 від 03.10.1990 року та оціночного акту від 05.09.1990 року житловий будинок оцінений у три тисячі чотириста тридцять рублів.

Відповідно до п. 24 Розяснень НАЗК : якщо із правовстановлюючих документів встановити вартість майна у грошовій одиниці України - гривні неможливо (зокрема, якщо вартість вказана в радянських або українських карбованцях, купонах), а оцінка такого майна не проводилась слід позначити «Невідомо».

Вартість житлового будинку 182217 грн. зазначена у технічному паспорті № 1721 від 07.03.2012 року. Технічний паспорт містить лише технічні характеристики житлового будинку і не може вважатись правовстановлюючим документом при встановленні його дійсної вартості.

У наданій щорічній декларації, оприлюдненій на офіційному веб-сайта НАЗК 28.02.2017 року, відображене вказане майно, що свідчить про відсутність прямого чи непрямого умислу приховати дані відомості.

У статті 1268 Цивільного кодексу України зазначено : спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Тобто моментом придбання майна слід вважати 15 січня 2016 року, дату смерті спадкодавця, матері ОСОБА_1 - ОСОБА_5 незалежно від факту державної реєстрації права власності на нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

По суті складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 статті 172-6 КУпАП України, ОСОБА_1 вважає, що викладені в протоколі ГП №207570 факти не підтверджують скоєння нею правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП України.

Корупційне правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким субєкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні, на що звернуто увагу в Рішенні Конституційного Суду України від 06.10.2010 року. Викладене стосується й диспозицій статті 172 КПпАП України.

Аналізуючи протокол ГП № 207570 від 03.05.2018 року вважає, що в протоколі відсутнє посилання, а в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про корисливий мотив діяння або бездіяльності. Отже, відсутня субєктивна сторона даного правопорушення, яка є обовязковою складовою будь-якого правопорушення.

У звязку з цим, ОСОБА_1 просить справу закрити у звязку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення ( а.с. 47-51 ).

Опитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_6 пояснила, що за життя мати ОСОБА_1 у 2010 році з метою оформлення свідоцтва про право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою : Чернігівська область, м. Городня, провулок Носа, буд. 6, зверталась до Городнянського РГ БТІ і вона оформлювала технічний паспорт на вказаний будинок. При цьому згідно відповідної Інструкції «Про порядок проведення технічної інвентаризації майна» визначалась інвентаризаційна ( відновна ) вартість будинку, яка фактично визначає скільки потрібно коштів, щоб збудувати аналогічний будинок з таких же матеріалів. Як показує практика ця вартість дещо завищена для нашого регіону. Вказана вартість нерухомого майна йшла тільки для технічних характеристик будинку і не стосувалась оподаткування. У даному випадку експертну оцінку для цілей оподаткування мали здійснювати сертифіковані експерти, які мали право виконувати таку оцінку. Городнянське РГ БТІ станом на момент виготовлення технічного паспорта право здійснювати таку оцінку не мало. Експертна оцінка почала працювати з 2010 року. ОСОБА_1 тоді не приймала участі у проведенні її матірю інвентаризації житлового будинку.

Прокурор Федоренко В.Ю. в судовому засіданні підтримав протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та наполягав на притягненні її до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді мінімального штрафу, передбаченого санкцією ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

За змістом ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та обєктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та зясувати : чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, висновок прокурора, опитавши свідка та дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» державні службовці є субєктами відповідальності за корупційні правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відповідальність за вказаною статтею настає за умови неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з частиною другою статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатної особи на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний повідомити про це Національне агентство.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно житловий будинок, що розташований за адресою: Чернігівська область, м. Городня, провулок Носа, буд. 6, зареєстрований 28.12.2016 року ( номер запису про право власності : 18382519 ) на праві приватної власності за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину № 1861, виданого 28.12.2016 року Городянською районною державною нотаріальною контрою Чернігівської області ( а.с.8-10 ).

Зі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 28.12.2016 року державним нотаріусом Городнянської районної державної нотаріальної контори Чернігівської області ОСОБА_3, зареєстрованого в реєстрі за № 1861, встановлено, що спадкоємцем ОСОБА_5, яка померла 15 січня 2016 року, є її дочка ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5. Спадщина, на яку видано це свідоцтво складається з: житлового будинку, розташованого за адресою: м. Городня, Чернігівської області, провулок Носа, буд. № 6. Вищезазначений житловий будинок належав спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого Городянською міською радою Чернігівської області 04.05.2012 року, право власності на який зареєстровано в Реєстрі прав власності на нерухоме майно 04.05.2012 року за реєстраційним номером 36575199 згідно витягу про державну реєстрацію прав № 34021318, сформованого Городнянським РГ БТІ 04.05.23012 року. Загальна площа будинку 92,8 кв.м., житлова 57,1 кв.м. ( а.с. 17 ).

Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 46343854 від 28.12.206 року встановлено, що 28.12.2016 року спадкоємцю ОСОБА_1 28.12.2016 року було видано після смерті спадкодавця її матері ОСОБА_5, яка померла 15.01.2016 року свідоцтво про право на спадщину за законом на нерухоме майно, а саме житловий будинок загальною площею 92,8 кв.м., в тому числі житловою площею 57,1 кв.м, що розташований в м. Городня, Чернігівської області по провулку Носа, буд. 6. Загальна вартість спадкового майна - 0,01 грн. ( а.с.54 ).

З виготовленого 07.03.2012 року Городнянським РГ БТІ технічного паспорта на житловий будинок за адресою : Чернігівська область, м. Городня, провулок Носа, буд. 6, встановлено, що відповідно до технічної характеристики будівель та споруд зазначено : «А-1» - житловий будинок з «а-1» - прибудовою з «а1-1» - прибудовою з «а2-1» - прибудовою, загальною площею 92,8 кв.м., в т.ч. житловою площею 57,1 кв.м., «Б-1» - сарай, «В-1» - пригребиця, «в-1» - погріб, «Д-1» - баня, «Г-1» - гараж, «г-1» сарай, 1 ворота з хвірткою, 2 огорожа. Загальна вартість обєктів нерухомого майна відновна 255590 грн., дійсна 182217 грн. ( а.с.18-21 ).

Згідно Інформаційної довідки, виданої ФОП ОСОБА_6 від 04.05.2018 року № 52, встановлено, що при виготовленні технічного паспорту інвентарний № 1721, станом на 07 березня 2012 року, на житловий будинок № 6, який розташований по провулку Носа в місті Городня, Чернігівської області в розділі „Технічна характеристика будівель та споруд зазначено дійсну вартість сумою 182217 грн.. Визначення вартості заміщення ( у технічному паспорті відновної ) та відтворення ( у технічному паспорті дійсної інвентаризаційної ) проводилося під час проведення технічної інвентаризації відповідно до Порядку визначення вартості відтворення чи заміщення земельних поліпшень будинків, будівель та споруд малоповерхового житлового будівництва, затвердженого наказом Фонду державного майна України та Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 23.11.2004 року № 2929/227 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18 січня 2005 року за № 54/10334.

Вартість відтворення ( дійсна інвентаризаційна вартість ) це вартість витрат на будівництво точної копії обєкту нерухомості з так х же матеріалів, по тому ж проекту, технологіях і стандартах, розраховані на дату проведення робіт з технічної інвентаризації ( а.с. 56 ).

З щорічної декларації ОСОБА_1, як особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік вбачається, що у графі 3 „Обєкти нерухомості декларант серед іншого вказала, що їй належить на праві власності житловий будинок в м. Городня, загальною площею 92,8 кв.м., вартістю 182217 грн. Дата набуття права 28.12.2016 року ( а.с. 37-41 ).

Завідувач Городнянської районної державної нотаріальної контори Чернігівської області ОСОБА_3 у своєму листі від 22.05.2018 року за вих. № 1111/01-16 адресованому ОСОБА_1 розяснила, що останній, як спадкоємцю першої черги по відношенню до спадкодавця, нотаріальною конторою 28 грудня 2016 року видано свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок без представлення нотаріальній конторі документу про його оціночну вартість в порядку ст. 174 Податкового кодексу України ( а.с. 70 ).

На звернення ОСОБА_1 від 13.06.2018 року Департамент перевірки декларацій та моніторингу способу життя НАЗК надав відповідь від 18.07.2018 року за вих. № 45-04/30676/18, з якої вбачається, що якщо при отриманні спадщини грошова оцінка майна не проводилась і вартість її не відома, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не подається ( а.с. 86-87 ).

Таким чином, з огляду на те, що при отриманні у спадщину та реєстрації права власності на житловий будинок за ОСОБА_1 грошова оцінка майна не проводилась і вартість цього майна останній відома не була, обовязку повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у неї не виникло і це узгоджується з відповідною позицією Національного агентства з питань запобігання корупції ( а.с. 86-87 ), наданою на запит ОСОБА_1.

Враховуючи досліджені докази, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КпАП України, у зв'язку з чим провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі наведеного, керуючись ч. 1 ст. 247 КпАП України, ст.ст. 252, 280, 283, 284 КпАП України,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КпАП України відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого вказаною статтею.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу до апеляційного суду Чернігівської області через Городнянський районний суд Чернігівської області.

Суддя О.Д.Березовський