Справа №461/2108/18
Провадження №3/461/1732/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2018 року суддя Галицького районного суду м. Львова Зубачик Н.Б., при секретарі судових засідань ОСОБА_1, за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, прокурора Вітковської І.М., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності відносно

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працюючого суддею Львівського апеляційного адміністративного суду, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ч.2 ст.172-6 КУпАП

в с т а н о в и в:

27.03.2018 року до Галицького районного суду м. Львова надійшли матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП ОСОБА_2

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, повязаного з корупцією №180 від 26.03.2018 року, ОСОБА_2, займаючи посаду судді Львівського апеляційного адміністративного суду, відповідно до примітки до статті 1726 КУпАП, підпункту «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язане з корупцією, в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 1726 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вказане правопорушення вчинено за наступних обставин.

Відповідно до постанови Верховної Ради України «Про обрання суддів» від 07.06.2012 року ОСОБА_2 обраний суддею Львівського апеляційного адміністративного суду. Відповідно до наказу голови суду Львівського апеляційного адміністративного суду ОСОБА_3 від 02.08.2012 р. № 189-к про зарахування до штату суду ОСОБА_2 зараховано до штату Львівського апеляційного адміністративного суду, який приступив до виконання обов'язків 02.08.2012 року.

Згідно частин 1, 2 ст.52 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402- VIII «Про судоустрій і статус суддів» суддею є громадянин України, який відповідно до Конституції України та цього Закону призначений чи обраний суддею, займає штатну суддівську посаду в одному з судів України і здійснює правосуддя на професійній основі. Судді в Україні мають єдиний статус незалежно від місця суду в системі судів загальної юрисдикції чи адміністративної посади, яку суддя обіймає в суді.

Відповідно до ч.1 ст.57 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402- VIII «Про судоустрій і статус суддів» особа, призначена на посаду судді, набуває повноважень судді після складення присяги.

Присягу судді, ОСОБА_2 прийняв 10.03.2004 р.

Таким чином, суддя Львівського апеляційного адміністративного суду Затолочний B.C. є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією згідно п.п. «ґ» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» із змінами в редакції, котра діяла на момент вчинення правопорушення в разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити, про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

У підрахунку законодавчого порогу, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, сума становить 80000,00 гривень.

Згідно із Роз'яснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 11 серпня 2016 року № 3, доходи включають: заробітну плату (грошове забезпечення), отриману як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом; гонорари та інші виплати згідно з цивільно-правовими правочинами; дохід від підприємницької або незалежної професійної діяльності; дохід від надання майна в оренду (користування); дивіденди; проценти, бонуси, нараховані у грошовій формі; роялті; страхові виплати; виграші (призи) у лотерею чи в інші розіграші, у букмекерському парі, у парі тоталізатора; призи (виграші) у грошовій формі, одержані за перемогу та/або участь в аматорських спортивних змаганнях; благодійну допомогу; пенсію; спадщину; доходи від відчуження цінних паперів чи корпоративних прав; подарунки; інші доходи.

Так, згідно довідки про доходи ОСОБА_2 14.09.2017 року отримав одноразовий дохід у вигляді авансу за вересень 2017 року у сумі 100000 гривень.

Відповідно до пункту б розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на офіційному веб-сайті НАЗК.

Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 ч.1 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань,, що належать до його компетенції, обов'язкові для виконання нормативно-правові акти; ч.5 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів. Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях. Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Ураховуючи, що розмір одноразового доходу перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів (в редакції Закону на момент вчинення правопорушення), встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (80 000 гривень), у ОСОБА_4 на виконання частини 2 статті 52 Закону № 1700-УІ1 виник обов'язок у десятиденний термін з моменту отримання доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, письмово повідомити НАЗК про суттєву зміну у майновому стані.

Відповідно до положень статей 251-253 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Тобто, упродовж періоду з 00.00 год. 15.09.2017 р. по 00.00 год. 25.09.2017 р. у ОСОБА_5 виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією є 13.30 год. 02 жовтня 2017 року.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, є місце роботи ОСОБА_5, а саме Львівський апеляційний адміністративний суд, розташований за адресою: м. Львів, вул. Саксаганського, 13, оскільки обов'язок повідомляти про суттєві зміни у майновому становищі виникає у ОСОБА_5 у зв'язку із зайняттям посади судді Львівського апеляційного адміністративного суду.

Датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу, 26 березня 2018 року.

У звязку із заявленням усім складом Галицького районного суду м.Львова, почергово, відводів від розгляду даної справи, 07.05.2018 року голові Апеляційного суду Львівської області скеровано подання про направлення справи про притягнення до адміністративної відповідальності до Верховного Суду для вирішення питання щодо передачі даної справи з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

10.05.2018 року Апеляційний суд Львівської області звернувся до Верховного суду з поданням для вирішення питання щодо передачі даної справи з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Ухвалою Верховного суду від 21.05.2018 року подання Апеляційного суду Львівської області про направлення матеріалів справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів залишено без задоволення.

Дана справа надійшла до Галицького районного суду м.Львова 08.06.2018 року та 11.06.2018 року протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Зубачик Н.Б.

Прокурор в судовому засіданні вважав доведеною вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, просив визнати його винним та накласти на нього стягнення у виді штрафу.

ОСОБА_2 у судовому засіданні просив провадження у справі закрити у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що У разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Так, рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №961/29091, відповідно до якої під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 мінімальних заробітних плат, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб'єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб'єкт декларування подає відповідно до Закону України "Про запобігання корупції".

Судом встановлено, що відповідно до постанови Верховної Ради України «Про обрання суддів» від 05.06.2008 року ОСОБА_2 обраний суддею Львівського апеляційного адміністративного суду. Постановою Верховної Ради України «Про обрання суддів» від 07.06.2012 року ОСОБА_2 обрану на посаду судді Львівського апеляційного адміністративного суду безстроково. Згідно наказу голови суду Львівського апеляційного адміністративного суду ОСОБА_3 від 02.08.2012 року №189-к «Про зарахування до штату суду ОСОБА_2С.», останній приступив до виконання обовязків 02.08.2012 року та продовжує займати на даний час посаду судді вищевказаного суду.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 було нараховано заробітну плату, а саме аванс 14.09.2017 року на суму, що перевищує 50 мінімальних заробітних плат, у розмірі 100000,00 грн.

Як вбачається з довідки № К-356/18 від 29.01.2018 року про нараховану та фактично отриману заробітну плату ОСОБА_2 у вересні 2017 року було отримано (виплачено) заробітну плату у сумі 140070,00 грн., яка складається з авансу у розмірі 100000,00 грн. та заробітної плати у розмірі 40070,00 грн.

Однак, з вказаної довідки вбачається, що ОСОБА_2 всього нараховано заробітну плату у розмірі 174000,00 грн.

Таким чином, 14.09.2017 року ОСОБА_2 отримав виплачену заробітну плату без врахування податків та інших відрахувань, які стягуються з нього відповідно до чинного законодавства України.

В той же час, згідно п.7 ч.1 ст.46 Закону України "Про запобігання корупції", у декларації зазначаються відомості, зокрема про отримані (нараховані) доходи, у тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового забезпечення), отримані як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійна допомога, пенсія, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Пунктом 164.1 ст.164 Податкового кодексу України передбачено, що базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Загальний оподатковуваний дохід будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Відповідно до підпункту 164.1.2 п.164.1 ст.164 ПК України загальний місячний оподатковуваний дохід складається із суми оподатковуваних доходів, нарахованих (виплачених, наданих) протягом такого податкового місяця.

Підпунктом 164.2.1 п.164.1 ст.164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються доходи у вигляді заробітної плати, нараховані (виплачені) платнику податку відповідно до умов трудового договору (контрагенту).

Згідно п.168.1.1 Податкового кодексу України податковий агент, який нараховує, виплачує або надає оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов'язаний утримувати податок на доходи фізичних осіб. Коли підприємство виплачує заробітну плату своїм працівникам, то одночасно з її виплатою, до бюджету сплачується податок на доходи фізичних осіб та єдиний соціальний внесок.

Таким чином, дохід це гроші або матеріальні цінності, одержувані фізичною особою внаслідок якої-небудь діяльності, яка включає в себе податки на доходи з фізичних осіб, які підприємство, установа, організація, зобов'язані утримувати вказаний податок.

Аналізуючи вказані норми, суд дійшов висновку, що дохід, який був нарахований, але не сплачений /не отриманий/ не повідомляється суб'єктом декларування лише в тому разі, коли такий дохід не був отриманий з причин, що не залежали від волі суб'єкта декларування, в іншому випадку, суб'єкт декларування зобов'язаний декларувати доходи, зокрема заробітну плату, яка була нарахована.

За таких обставин ОСОБА_2 зобов'язаний був у десятиденний строк з моменту отримання інформації про нарахований та отриманий дохід, письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Однак, розмір фактично отриманої заробітної плати працівнику стає відомим одразу після її виплати, а про розмір нарахованої частини заробітної плати можливо дізнатися після повного нарахування заробітку за один місяць.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 у 14.09.2017 року було отримано заробітну плату (аванс) на банківську карту у сумі 100000,00 грн.

Відповідно до довідки № К-356/18 від 29.01.2018 року про заробітну плату ОСОБА_2 вбачається, що сума нарахованої заробітної плати у вересні 2017 року склала 174000,00 грн., яка складається з: 29714,29 грн. посадового окладу, 20800,00 грн. вислуги років, 62000,00 грн. відпустки, 12000,00 грн. відрядження, 1485,71 грн. доплата за адміністративну посаду, 48000,00 грн. матеріальної допомоги на оздоровлення, та з яких податковим агентом було утримано податку 33930,00 грн. Таким чином, ОСОБА_2 14 вересня 2017 року було виплачено складову заробітної плату, а саме аванс у сумі 100000,00 грн.

Тобто, 14.09.2017 року ОСОБА_2 отримав виплачену заробітну плату без врахування податків та інших відрахувань, які стягуються з нього відповідно до чинного законодавства України.

Про те, що сума нарахованої заробітної плати у вересні 2017 року склала 174000,00 грн. ОСОБА_2 стало відомо 02.10.2017 року.

В матеріалах справи відсутні докази про те, що у ОСОБА_2 була інформація про суму нарахованого доходу до 25.09.2017 року.

Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування було подано ОСОБА_2 02.10.2017 року.

Виходячи з викладеного, при отриманні заробітної плати, а саме авансу 14.09.2017 року ОСОБА_2 не знав про розмір нарахованої йому заробітної плати, а дізнався про ці суми після надання Львівським апеляційним адміністративним судом йому відомостей про нараховану та виплачену заробітну плату 02.10.2017 року.

Вказані обставини також підтверджуються довідкою Львівського апеляційного адміністративного суду №К-1991/18 від 02.07.2018 року, з якої вбачається, що при виплаті судді Львівського апеляційного адміністративного суду Затолочному В.С. заробітної плати за першу половину вересня 2017 року в розмірі 100000,00 грн. повідомлення про загальну суму заробітної плати з розшифровкою за видами виплат, а також повідомлення про розміри і підстави відрахувань із заробітної плати не здійснювалось.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що будь-які докази тому, що ОСОБА_2 усвідомлював протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах адміністративної справи відсутні.

Суд враховує, що вказана сума є складовою заробітної плати ОСОБА_2, яку він отримав з Державного бюджету України, що унеможливлює наявність в його діях приховування такого доходу від держави.

У свою чергу, суд зазначає, що Розяснення щодо застосування окремих положень ЗУ «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, які були затверджені рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 11.08.2016 року №3 зі змінами в частині доповнення положенням п.65-1 «Розяснення поняття "одноразовий дохід", який застосовується при повідомленні субєктами декларування про суттєві зміни в майновому стані», внесено рішенням Національного агентства 02.02.2018 року, тобто після події, яка слугувала підставою для складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2

Окрім того, суд зазначає, що відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відносно ОСОБА_2 підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв'язку з відсутністю складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 221, 247, 280, 283 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.2 ст.172-6 КУпАП України закрити за відсутності складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Львівської області через Галицький районний суд м. Львова протягом десяти днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Зубачик Н.Б.