Спарва№ 308/2683/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2018 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., з участю представника Закарпатської митниці ДФС України ОСОБА_1 розглянувши адміністративні матеріали про порушення митних правил, які надійшли із Закарпатської митниці ДФС відносно громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: Україна, Закарпатська область, Ужгородський район, с. Сюрте, вул. Ракоці, 124 , -

ч.1 ст. 483 МК України

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міськрайонного суду надійшли матеріали адміністративної справи про порушення митних правил, передбачених ч.1 ст.483 МК України відносно ОСОБА_2 .

З протоколу про порушення митних правил № 1325/30500/18 від 07 березня 2018 р., вбачається, що: 23.09.2017 року о 19 год. 42 хв. в зону митного контролю на ділянку Вїзд митного посту «Тиса» Закарпатської митниці ДФС заїхав мікроавтобус марки Mercedes-Benz, модель Sprinter р.н.з. України ВС 7508 ЕМ, під керуванням громадянина України ОСОБА_3 в якому в якості пасажира слідував гр. України ОСОБА_2 який прямував у приватних справах із Угорщини в Україну.

Формою проходження митного контролю гр. України ОСОБА_2 обрав порядок проходження митного контролю по каналу зелений коридор.

Згідно частини 5 ст. 366 Митного кодексу України обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

У відповідності до частини 6 даної статті громадяни, які проходять (проїжджають) через "зелений коридор", звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов'язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Згідно частини 1 п. 3 ст. 336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом усного опитування громадян та посадових осіб підприємств, а згідно пункту 2 даної статті шляхом митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).

Під час проведення усного опитування громадянин України ОСОБА_2 заперечив наявність товарів в обсягах, що підлягають декларуванню та оподаткуванню, а також товарів заборонених або обмежених до ввезення на митну територію України. Вказав, що переміщує через митний кордон України товари для власного використання, а саме: шкарпетки в асортименті, різних торгівельних марок, країна виробництва Туреччина, в загальній кількості 50 кг. В підтвердження надав транспортний лист № SE3457116 від 23.09.2017 виписаний на його імя, на загальну суму 150 Євро, що згідно курсу НБУ станом на 23.09.17 складає 4685 грн. 31 коп.

В результаті митного контролю встановлено, що громадянином ОСОБА_2 переміщується товар, заявлений при усному опитуванні, та вказаний у транспортному листі № SE3457116 від 23.09.2017. Враховуючи вищевикладене товар був пропущений на митну територію України.

Разом з тим, під час здійснення митних формальностей виникла підозра щодо достовірності та автентичності поданого до митного контролю транспортного листа (рахунку) № SE3457116 від 23.09.2017

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 336 МК України, однією з форм митного контролю є направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

В ході проведення перевірки Закарпатською митницею ДФС направлений запит від 27.09.17 № 139/36/07-70-20 на адресу Захоньського Прикордонного Відділення Митної та ОСОБА_4 Саболч-Сатмар-Берегської області Податкової та Митної Адміністрації Угорської Республіки.

07.02.18 року Закарпатською митницею ДФС отримана офіційна відповідь від митного департаменту центрального Управління Національної Податкової та Митної Адміністрації відповідно до якої, реєстрація підприємства «Dillema Kft» (1143 Budapest, Francia u.41, magasfoldszint 1) з реєстру діючих фірм була анульована компетентним судом 12 травня 2014 року. Зважаючи на те, що на дату видання транспортних листів 23.09.2017, субєкт господарювання вже не існував, автентичність листів не підтверджую.

Таким чином, громадянин України ОСОБА_2 перемістив товари через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання органу доходів і зборів як підстави для переміщення товару підробленого документу - транспортного листа № SE3457116 від 23.09.2017 .

Діяння ОСОБА_2 кваліфіковане посадовою особою органу доходів і зборів за ознаками складу порушення митних правил, передбаченого ст.483 ч.1 МК України, як дії спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто шляхом подання органу доходів і зборів як підставу для переміщення товару підробленого документу - транспортного листа № SE3457116 від 23.09.2017 року.

В судове засідання ОСОБА_2 не з'явився, повідомлявся про розгляд справи належним чином. Клопотання про відкладення справи до суду не подавав. Надіслав на адресу суду письмові заперечення по справі, згідно яких вважає, що викладені в протоколі обставини не відповідають дійсності , а обставини, що наведені не містять доведених даних про вчинення умисних дій , а ґрунтуються на припущеннях особи, яка склала протокол. Розгляд справи просить провести без його участі.

Представник Закарпатської митниці ДФС в судовому засіданні просив притягнути громадянина ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України та застосувати відносно останньої санкцію вищевказаної статті.

Заслухавши пояснення представника Закарпатської митниці ДФС, дослідивши матеріали справи про порушення митних правил, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 280 КпАП України, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, єдиною підставою адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення, як в нормативному так і у фактичному аспекті.

Адміністративне правопорушення - це протиправна, винна (умисна або з необережності) дія або бездіяльність, що посягає на державний чи громадський порядок, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законодавством передбачена адміністративна відповідальність.

Під адміністративним правопорушенням, як підставою адміністративної відповідальності розуміється винне протиправне діяння, яке посягає на встановлені правом і забезпечені адміністративно-правовими санкціями правила поведінки громадян і посадових осіб в сфері державного управління.

Кваліфікація того чи іншого правопорушення здійснюється шляхом встановлення його складу.

Порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, предявлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Наведене указує на те, що до відповідальності за порушення митних правил може бути притягнута лише винна особа, яка вчинила відповідне правопорушення умисно або з необережності.

Диспозиція ч.1 ст.483 Митного кодексу України визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у переміщенні або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу України, як підстави для його переміщення документів, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Відповідно до постанови ПВСУ від 3 червня 2005 року N 8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Під час судового розгляду справи встановлено, що 23.09.2017 року о 19 год. 42 хв. в зону митного контролю на ділянкуВїзд митного посту «Тиса» Закарпатської митниці ДФС заїхав мікроавтобус марки Mercedes-Benz, модель Sprinter р.н.з. України ВС7508ЕМ, під керуванням громадянина України ОСОБА_3 в якому в якості пасажира слідував гр. України ОСОБА_2 який прямував у приватних справах із Угорщини в Україну. Формою проходження митного контролю гр. України ОСОБА_2 обрав порядок проходження митного контролю по каналу зелений коридор.

Згідно частини 5 ст. 366 Митного кодексу України обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

У відповідності до частини 6 даної статті громадяни, які проходять (проїжджають) через "зелений коридор", звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов'язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Згідно частини 1 п. 3 ст. 336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом усного опитування громадян та посадових осіб підприємств, а згідно пункту 2 даної статті шляхом митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).

Під час проведення усного опитування громадянин України ОСОБА_2 заперечив наявність товарів в обсягах, що підлягають декларуванню та оподаткуванню, а також товарів заборонених або обмежених до ввезення на митну територію України. Вказав, що переміщує через митний кордон України товари для власного використання, а саме: шкарпетки в асортименті, різних торгівельних марок, країна виробництва Туреччина, в загальній кількості 50 кг. В підтвердження надав транспортний лист № SE3457116 від 23.09.2017 року виписаний на його імя, на загальну суму 150 Євро, що згідно курсу НБУ станом на 23.09.17 складає 4685 грн. 31 коп.

В результаті митного контролю встановлено, що громадянином ОСОБА_2 переміщується товар, заявлений при усному опитуванні, та вказаний у транспортному листі № SE3457116 від 23.09.2017 року. Враховуючи вищевикладене товар був пропущений на митну територію України.

Разом з тим, під час здійснення митних формальностей виникла підозра щодо достовірності та автентичності поданого до митного контролю транспортного листа (рахунку) № SE3457116 від 23.09.2017.

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 336 МК України, однією з форм митного контролю є направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

В ході проведення перевірки Закарпатською митницею ДФС направлений запит від 27.09.17 № 139/36/07-70-20 на адресу Захоньського Прикордонного Відділення Митної та ОСОБА_4 Саболч-Сатмар-Берегської області Податкової та Митної Адміністрації Угорської Республіки.

07.02.18 року Закарпатською митницею ДФС отримана офіційна відповідь від митного департаменту центрального Управління Національної Податкової та Митної Адміністрації відповідно до якої, реєстрація підприємства «Dillema Kft» (1143 Budapest, Francia u.41, magasfoldszint 1) з реєстру діючих фірм була анульована компетентним судом 12 травня 2014 року. Зважаючи на те, що на дату видання транспортних листів 23.09.2017 року, субєкт господарювання вже не існував, автентичність листів не підтверджую.

Відповідно до ч. 1 ст. 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Відповідно ч. 1 ст. 318 Митного кодексу України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до ч. 2 ст. 459 МК України суб'єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Згідно п.8 та п. 63 ст.4 МК України, декларант - особа, яка самостійно здійснює декларування або від імені якої здійснюється декларування; уповноважена особа (представник) - особа, яка на підставі договору або належно оформленого доручення, виданого декларантом, наділена правом вчиняти дії, повязані з проведенням митних формальностей, щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення від імені декларанта.

Статтею 1 КУпАП передбачено завдання цього ж кодексу: охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням.

Згідно ст.ст. 2,7 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо. Положення цього Кодексу поширюються і на адміністративні правопорушення, відповідальність за вчинення яких передбачена законами, ще не включеними до Кодексу.

Питання щодо адміністративної відповідальності за порушення митних правил регулюються Митним кодексом України.

Постановою Пленуму Верховного суду України від 03 червня 2005 року №8 Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил (п.6) передбачено наступне: «судам необхідно враховувати, що підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів. Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності».

Для кваліфікації дій за ч.1 ст. 483 МК України не мають значення мотив і мета їх вчинення, а також те чи настали від цього шкідливі наслідки. Суб'єктивною стороною складу даного правопорушення є вина у формі умислу або необережності.

Виходячи з вище наведеного вважаю що в діях ОСОБА_2 , наявні ознаки порушення митних правил передбачені ч.1 ст. 483 МК України. Його дії кваліфіковані правильно.

Аналізуючи викладене, cуд приходить до висновку, що вина ОСОБА_2Ф в скоєнні порушення митних правил підтверджується даними протоколу про порушення митних правил №1325/30500/18 від 07.03.2018 року та фотознімками долученими до нього, вилученим транспортним листом № SE3457116 від 23.09.2017 року, даними офіційної відповіді від митного департаменту центрального Управління Національної Податкової та Митної Адміністрації відповідно до якої, реєстрація підприємства «Dillema Kft» (1143 Budapest, Francia u.41, magasfoldszint 1) з реєстру діючих фірм була анульована компетентним судом 12 травня 2014 року.

Відповідно до ч.2 ст.467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а в разі розгляду судами (суддями) справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 - 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень. Однак, з матеріалів справи вбачається, що вчинене ОСОБА_2 порушення митних правил передбачене ч.1 ст.483 МК України було виявлено 07.02.2018 р., тобто тоді, коли Закарпатською митницею ДФС отримано офіційні відомості від митного департаменту центрального Управління Національної Податкової та Митної Адміністрації відповідно до якої, реєстрація підприємства «Dillema Kft» (1143 Budapest, Francia u.41, magasfoldszint 1) з реєстру діючих фірм була анульована компетентним судом 12 травня 2014 року. Зважаючи на те, що на дату видання транспортних листів 23.09.2017 року, субєкт господарювання вже не існував, автентичність листів не підтверджено. Тому саме з цього дня коли було виявлено дане правопорушення слід рахувати строк накладення адміністративного стягнення.

Оскільки вчинене ОСОБА_2 правопорушення передбачене ст.483 МК України прямо зазначене у ч.2 ст.467 МК України як порушення митних правил відносно якого встановлено строк накладення адміністративного стягнення не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення цього правопорушення, закриття справи відносно ОСОБА_2 з підстав закінчення строку накладення адміністративного стягнення вважаю таким, що суперечить зазначеним вимогам закону.

Як убачається зі змісту ст.9 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення в дусі додержання законів України, поваги правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи конкретні обставини справи в їх сукупності, характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу порушника та ступінь його вини, у відповідності до вимог ст.ст. 23, 33 КУпАП, вважаю, що на ОСОБА_2 слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції ст. 483 ч. 1 МК України, яка є безальтернативною, у виді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів, що були безпосередніми предметами порушення митних правил, що становить 4685 грн. 31 коп. з їх конфіскацією на користь держави, що буде достатньою мірою відповідальності для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Окрім цього, слід зазначити, що відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1762 гривень.

Пунктом 5 ст.4 Закону України «Про судовий збір» , що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір становить 0,2 розміру 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. На даний час сума збору становить: 352,40 грн.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП, ч.1 ст.483 МК України, Закон України «Про судовий збір» суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.483 МК України, та накласти на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості - безпосередніх предметів порушення митних правил, що становить 4685 грн. 31 коп. та конфіскації на користь держави безпосередніх предметів порушення митних правил, а саме: шкарпетки в асортименті, різних торгівельних марок, вагою 50 кг. країна виробництва Туреччина.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 судовий збір на користь держави у розмірі 352,40 грн.

Строк звернення постанови для виконання - три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Апеляційну скаргу на постанову може бути подано до апеляційного суду Закарпатської області суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5