П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2018 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., за участі прокурора Цар І.І., особи відносно якої складе протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1, розглянувши матеріали протоколів оперуповноваженого міжрайонного відділу №1 (м. Ужгород) управління захисту економіки в Закарпатській області капітана поліції Лангазо С.С. про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешк : АДРЕСА_1 за ч.1 ст.172-7 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

До Ужгородського міськрайонного суду надійшов протокол з доданими до нього матеріалами про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешк.: АДРЕСА_1 за ч.1 ст.172-7.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 72 від 29.03.2018 р., ОСОБА_1, обіймаючи посаду директора Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради, будучи суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права та, відповідно підпункту а) пункту 2 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» керуючись приватними інтересами, та діючи в інтересах близької особи - сина ОСОБА_3, що полягають у суперечності між особистим приватним інтересом та своїми службовими повноваженнями, наявність яких впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та невідкладно не повідомив безпосереднього керівника під час виконання повноважень про наявність конфлікту інтересів, а саме - директора департаменту освіти і науки Закарпатської ОДА, а саме ОСОБА_1, будучи суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення, всупереч вимогам ч. 1 ст. 28 та ч.2 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції» при вивченні підготовленого наказу № 122 від 20.09.2016 про виділення премії працівникам школи-інтернат в розмірі посадового окладу (ставки заробітної плати) за підсумками роботи в І-ІІІ кварталах 2016 року, досягнуті успіхи в навчанні і вихованні аномальних дітей та з нагоди професійного свята «День працівників освіти» у тому числі і його сину ОСОБА_3 усвідомлюючи наявний конфлікт інтересів, що полягав у суперечності між особистим немайновим приватним інтересом, що проявляється у наданні матеріальних благ близькій особі та службовими повноваженнями як директора Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради і розпорядника бюджетних коштів які вплинули на об'єктивність прийнятого рішення та не повідомив прямого керівника, а саме директора департаменту освіти і науки Закарпатської ОДА про наявний реальний конфлікт інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-7 КУпАП. Так, відповідно до наказу управління освіти і науки Закарпатської ОДА № 114-к від 07.09.2005 ОСОБА_1 призначено на посаду директора Часлівецької допоміжної спеціалізованої школи-інтернату Ужгородського району. Разом з тим, у нього в підпорядкуванні перебуває його син ОСОБА_3, який призначений на посаду учителя географії школи-інтернату Наказом Департаменту освіти і науки Закарпатської ОДА № 106-к від 15.08.2007. Факт не повідомлення про конфлікт інтересів підтверджується листом департаменту освіти і науки Закарпатської ОДА від 20.03.2018 № 01-17/1202.

Місцем вчинення правопорушення в даному випадку є місце роботи ОСОБА_1, а саме адміністративна будівля Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернат І-ІІ ступенів, яка розташована за адресою: Ужгородський р-н., с. Часлівці, вул. Сентмігалі, 74. Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, є 20.09.2016. Датою виявлення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, є дата складання протоколу.

В судовому засіданні гр. ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення визнав. Зокрема, пояснив, що дійсно ним не було повідомлено про конфлікт інтересів, стосовно преміювання його синів, директора Департаменту освіти і науки Закарпатської ОДА у період з 01.01.2016 по 31.12.2017 р.р.

Прокурор Цар І.І., в судовому засіданні стверджував, що в діях гр. ОСОБА_1 містяться ознаки адміністративних правопорушень передбаченого ч.1 ст172-7 КУпАП України. Його вина у вчиненні даного правопорушення підтверджується зібраними доказами. Тому просить визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративого правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП та накласти на порушника стягнення у виді штрафу.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Приміткою до зазначеної статті передбачено, що суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції". У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

З матеріалів справи встановлено, що відповідно до наказу управління освіти і науки Закарпатської ОДА № 114-к від 07.09.2005 року ОСОБА_1 призначено на посаду директора Часлівецької допоміжної спеціалізованої школи-інтернату Ужгородського району.

Відповідно до посадової інструкції директора Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради: здійснює загальне керівництво всіма напрямами діяльності школи-інтернат, визначає структуру управління школою-інтернатом, штатний розпис, вирішує навчально-методичні, наукові, адміністративні, фінансові, господарські питання, встановлює посадові оклади працівників школи- інтернату, встановлює надбавки і доплати до ставок і посадових окладів працівників школи-інтернату, визначає спільно з органом громадського самоврядування порядок і розміри преміювання працівників школи-інтернату, тощо.

Відповідно до п. а) п.2 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» особами, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: є посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку.

Таким чином, ОСОБА_1 є суб'єктом відповідальності за корупційне правопорушення, відповідно до підпункту а) пункту 2 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Статтями 1, 2 Закону України "Про оплату праці" передбачено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Додаткова заробітна плата це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов'язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Згідно частини 2 статті 97 КЗпП України, форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. У відповідності до статті 98 КЗпП України оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі законів та інших нормативно-правових актів України, генеральної, галузевих, регіональних угод, колективних договорів, у межах бюджетних асигнувань та позабюджетних доходів. Крім того, вимогами частини 4 статті 97 КЗпП України визначено, що власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами.

Наведені вимоги законодавства щодо умов оплати праці та, зокрема, щодо преміювання працівників, знайшли своє відображення в Положенні про преміювання працівників Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернату І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради, як додатку №3 до колективного договору.

Згідно положення про преміювання працівників Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернату І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради працівники зазначеного закладу незалежно від займаної посади мають право щорічно отримувати премію за сумлінне виконання посадових обов'язків, досягнуті успіхи в роботі, творчий підхід у вирішенні обов'язків визначених трудовим договором, проявлену ініціативу щодо створення незалежних безпечних умов праці, якісне виконання законодавства, нормативно-правових актів України з питань охорони праці та за наслідками особистого внеску у загальні результати діяльності закладу. Премії працівникам школи-інтернату можуть виплачуватися за будь-який проміжок часу (місяць, квартал, півріччя, семестр, календарний рік) за умови наявності на рахунку вільних коштів, закладених на оплату праці, позабюджетних коштів, прибутків від господарської та іншої діяльності передбаченої законодавством та під законодавчими документами. Розмір одноразової грошової премії складає від 20 до 100 відсотків місячного заробітку працівника школи-інтернату. Право про преміювання працівників, збільшення (зменшення) розміру премії або повністю її позбавлення надається директору та оформляється наказом по школі-інтернату.

Згідно додатку до Положення про преміювання працівників Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернату І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради у зв'язку із набуттям 26.04.2015 року чинності Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700, з метою попередження проявів потенційного та реального конфлікту інтересів, в тому числі зумовленими особистими, сімейними, дружніми чи іншими стосунками, за дорученням трудового колективу, адміністрація школи-інтернату в особі директора ОСОБА_1 та голови ПК ОСОБА_4 узгодили наступне: Пункт 2.1 розділу 2 Порядку преміювання працівників Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернату І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради викласти в такій редакції: «Премія працівникам Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернату надається на підставі рішення комісії з морального та матеріального стимулювання праці працівників школи-інтернату, яке оформлене протоколом і скріплене особистим підписом члена комісії, на підставі якого видається наказ, а керівнику школи-інтернату наказом департаменту освіти і науки ОДА. Премія не обмежується кількістю і розміром». Пункт 2.1. розділу 2 Порядку преміювання працівників Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернату І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради в попередній редакції визнається таким, що втратив чинність.

Згідно наказу Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради від 12.10.2015 року за №91 з метою забезпечення права працівників школи-інтернату на щорічне отримання премій, винагород за сумлінне виконання посадових обов'язків, досягнуті успіхи в роботі та за наслідками особистого внеску у загальні результати діяльності закладу, з урахуванням ст.1 Закону України « Про запобігання корупції» щодо організаційної та правової залежності прямого підпорядкування підлеглої особи від її керівника, недопущення в школі-інтернаті проявів приватного інтересу або потенційного конфлікту інтересів створено комісію з морального та матеріального стимулювання праці працівників школи-інтернату. Комісія створена в такому складі: ОСОБА_1 - директор школи; ОСОБА_5 - заступник директора з навчальної частини; ОСОБА_6 - заступник директора з виховної роботи; ОСОБА_4 - голова ПК; ОСОБА_7 - головний бухгалтер; ОСОБА_8 - секретар.

Згідно наказу Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-штернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради від 26.12.2016 року за №181 створено комісію школи-інтернату з питань морального та матеріального стимулювання праці в такому складі: ОСОБА_1, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_4, ОСОБА_8. Рішення Комісії приймається більшістю голосів від її чисельного складу та оформлюється протоколом.

Викладене підтверджується наявними в матеріалах справи копією протоколу №1 засідання вказаної комісії від 19.09.2016 року, так на порядку денному винесено питання про преміювання працівників, в тому числі і ОСОБА_3 Вказаний протокол не підписано директором ОСОБА_1, оскільки такий від голосування утримався, що підтверджується самим протоколом.

ОСОБА_1, як директором школи підписано наказ № 122 від 20.09.2016 про виділення премії працівникам школи-інтернат в розмірі посадового окладу (ставки заробітної плати) за підсумками роботи в І-ІІІ кварталах 2016 року, досягнуті успіхи в навчанні і вихованні аномальних дітей та з нагоди професійного свята «День працівників освіти» у тому числі і його сину ОСОБА_3.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 29 Закону «Про запобігання корупції» встановлені заходи зовнішнього та самостійного врегулювання конфлікту інтересів, а саме зазначено, що зовнішнє врегулювання конфлікту інтересів здійснюється шляхом: 1) усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів; 2) застосування зовнішнього контролю за виконанням особою відповідного завдання, вчиненням нею певних дій чи прийняття рішень; 3) обмеження доступу особи до певної інформації; 4) перегляду обсягу службових повноважень особи; 5) переведення особи на іншу посаду;6) звільнення особи.

Особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів, можуть самостійно вжити заходів щодо його врегулювання шляхом позбавлення відповідного приватного інтересу з наданням підтверджуючих це документів безпосередньому керівнику або керівнику органу, до повноважень якого належить звільнення / ініціювання звільнення з посади.

Конфлікт інтересів має місце не лише тоді, коли зазначена суперечність фактично вплинула на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи невчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень, а й тоді, коли вона лише може вплинути на них. В тому і полягає реальний конфлікт інтересів.

Разом із тим, ОСОБА_1 будучи директором Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-штернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради, тобто суб'єктом відповідальності за Законом України «Про запобігання корупції», був ознайомлений зі спеціальними обмеженнями, встановленими законодавством про запобігання корупції, у порушення ч. 1 ст. 28, ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», при вивченні підготовленого наказу № 122 від 20.09.2016 про виділення премії працівникам школи-інтернат в розмірі посадового окладу (ставки заробітної плати) за підсумками роботи в І-ІІІ кварталах 2016 року, досягнуті успіхи в навчанні і вихованні аномальних дітей та з нагоди професійного свята «День працівників освіти» у тому числі і його сину ОСОБА_3 ні в усній, ні в письмовій формі не повідомив прямого керівника, а саме директора департаменту освіти і науки Закарпатської ОДА маючи реальну можливість без жодних перешкод це зробити, про наявність у нього реального конфлікту інтересів при розгляді питань про виділення премії близьким особам.

При цьому, суд враховує, що на виконання листа Департаменту освіти і науки Закарпатської обласної Державної Адміністрації від 09.10.2015 року за вих..№01-19/2783 про надання інформації стосовно прямого підпорядкування, а саме директорам навчальних закладів слід було надати інформацію про роботу близьким їм осіб, директором Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-штернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради ОСОБА_1 надано інформацію виключно про підпорядкованість йому близьких осіб, а саме синів ОСОБА_3 та ОСОБА_9.

Факт не повідомлення про конфлікт інтересів з урахуванням того, що директор закладу призначає та звільняє з посади педагогічних та інших працівників, встановлює премії і доплати до посадових окладів і ставок заробітної плати, надає відпустку, розподіляє педагогічне навантаження тощо в період з 01.01.2016 року по 31.12.2017 року підтверджується листом директора департаменту освіти і науки Закарпатської ОДА від 20.03.2018 № 01-17/1202. Окрім того, при розгляді справи в суді сам, ОСОБА_1, не заперечував вказаного факту, пояснивши що про наявність таких обставин повідомив департаменту освіти і науки Закарпатської ОДА після складання протоколу.

На виконання листа Департаменту освіти і науки Закарпатської обласної Державної Адміністрації від 04.02.2018 року за вих..№01-15/55 про надання інформації з урахуванням необхідності вжиття особами, уповноваженими на виконання функцій держави (керівники закладів освіти) щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, не вчинення дій та не прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, з урахуванням того, що директор закладу призначає та звільняє з посади педагогічних та інших працівників, встановлює премії і доплати до посадових окладів і ставок заробітної плати, надає відпустку, розподіляє педагогічне навантаження тощо, у тому числі і близьким особам.

Директором Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-штернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради ОСОБА_1 надано інформацію про роботу близьких осіб а саме синів ОСОБА_3, учителя географії, трудового навчання та ОСОБА_9, учителя ЛФК, ритміки, фізкультури.

Згідно наказу Департаменту освіти і науки Закарпатської обласної Державної Адміністрації від 16.01.2018 року за №4 встановлено зовнішній контроль за здійсненням повноважень директором Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради ОСОБА_1 стосовно вчинення дій, прийняття рішень чи участі у його прийнятті до ОСОБА_3 вчителя географії, трудового навчання, а також ОСОБА_9, вчитель ЛФК, ритміки, фізкультури, цього закладу освіти, шляхом погодження цих дій чи рішень із директором департаменту освіти і науки облдержадміністрації.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Частиною1 ст. 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Вина про вчинення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП об'єктивно підтверджується дослідженими судом доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, копіями наказу про преміювання № 122 від 20.09.2016, «Положення про преміювання працівників Часлівецької загальноосвітньої спеціальної школи-інтернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради», листом департаменту освіти і науки Закарпатської ОДА № 01-17/1202 від 20.03.2018, поясненням самого ОСОБА_1.

Отже, вивчивши та проаналізувавши наявні матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Суд зазначає, що відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

З системного аналізу норм КУпАП встановлено, що його завдання полягає у встановленні винних і забезпеченні правильного застосування законодавства з тим, щоб до кожного правопорушника були застосовані справедливі заходи адміністративного примусу.

Отже, незалежно від виду суб'єкту та його службової діяльності, рангу та інших характеристик його обов'язком є діяти лише в рамках закону (дозволено роботи тільки те, що дозволено законом статті 6 Конституції України).

Згідно інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 вбачається, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід.

В даному випадку ЗУ «Про запобігання корупції» чітко передбачено та Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а тому відсутні підстави для неоднозначного або множинного тлумачення прав та обов'язків осіб.

При обранні виду адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 суд враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність. Пом'якшуючих чи обтяжуючих відповідальність обставин, передбачених ст.ст. 34, 35 КУпАП, не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь вини, обставини справи, та те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, з метою дотримання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов до висновку, що необхідним та достатнім є адміністративне стягнення у вигляді накладення штрафу в межах санкції ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

У відповідності зі ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та в порядку ст. 40-1 КУпАП, суд стягує з правопорушника на користь держави судовий збір.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 33, 34, 35, ст. 172-7, 247 КУпАП, ст. 68, 129 Конституції України,-

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, визнати винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП України, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, судовий збір на користь держави в розмірі 352 (триста п'ятдесят дві) грн. 40 коп.

Реквізити для сплати судового збору за рішенням суду (постанови) про стягнення в дохід держави коштів: рахунок отримувача - 0001, назва отримувача коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача - Головне управління Державної казначейської служби України у м.Києві, код банку отримувача МФО 820019, код класифікації доходів бюджету - 22030106.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, потерпілим, прокурором у випадках, передбачених частиною п'ятою статті 7 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Фазикош О.В.