П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2018 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Соколишина Л.Б., розглянувши матеріали, які надійшли від управління державного агентства рибного господарства у Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2, непрацюючого, -

за ч. 4 ст. 85 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 28 березня 2018 року, ОСОБА_1, 28 березня 2018 року о 18 год. 00 хв. разом із ОСОБА_2 в районі 6-го км с. Свидівок, Черкаського району, Черкаської області з дюралевого човна здійснював вилов риби забороненим для любительського та спортивного рибальства методом багріння, спінінгом з гачком № 18, виловивши рибу: білий амур 1 шт., вагою 9 кг, завдавши збитків державі у розмірі 255 грн., чим порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні не визнав та пояснив, що 28 березня 2018 року він ловив рибу разом із ОСОБА_2 в районі 6-го км с. Свидівок, Черкаського району, Черкаської області з дюралевого човна, який належить останньому. Коли ловили рибу бачили інспекторів на відстані приблизно 700 м від свого човна. Але не покинули місце ловлі, тому що нічого забороненого не робили. Приблизно о 18 годині 00 хв. до них на човні підпливли інспектори та просили показати, що вони упіймали. У носовій частині їхнього човна лежала риба білий амур у кількості 2 шт., одна з яких належала ОСОБА_1 Риба упіймалася за бокову частину, а інша, яку виловив ОСОБА_2 - за хвостову частину. Інспектор склав на нього протокол про адміністративне правопорушення, звинувативши його у лові риби методом багріння, з чим він не згоден. Стверджує, що спіймав рибу методом ступінчастої проводки на джиг-головку, коли та клювала, тобто він підсікав рибу під час кльову. Наголосив, що якби здійснював вилов такої важкої риби методом багріння, то його спінінг було б зламано. Знаряддя лову не заперечував.

Свідок ОСОБА_3, що є головним державним інспектором, який складав протокол стосовно ОСОБА_1, у судовому засіданні пояснив, що він разом із колегою інспектором Шевченком С.І., 28 березня 2018 року в районі 6-го км с. Свидівок, Черкаського району, Черкаської області перевіряли всі плавзасоби. Через бінокль побачили, як ОСОБА_1 разом із напарником здійснювали вилов риби методом багріння, що є забороненим методом, у звязку з чим вони приблизися до них, щоб оглянути їхній човен на наявність виловленої риби. Спочатку ОСОБА_1 із напарником відмовилися показувати рибу. ОСОБА_3 побачив, що у носовій частині човна щось лежить накрите тканиною. На прохання відкрити тканину, ОСОБА_1 дістав звідти рибу білий амур у кількості 2 шт. Одна рибина належала останньому. Риба була спіймана за бокову частину. Стверджує, що таким чином спіймати рибу, якщо вона клює, неможливо. При кльові рибу ловлять за ротову частину, а при методі багріння - могла риба зачепитися за бік.

Свідок ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснив, що 28 березня 2018 року він ловив рибу разом із ОСОБА_1 в районі 6-го км с. Свидівок, Черкаського району, Черкаської області з дюралевого човна, який належить йому. Коли ловили рибу бачили інспекторів на відстані приблизно 700 м від свого човна. Але не покинули місце, тому що ловили рибу у дозволеному місці, дозволеним знаряддям лову. Приблизно о 18 годині 00 хв. до них на човні підпливли інспектори та просили показати, що вони упіймали. У носовій частині їхнього човна лежала риба білий амур у кількості 2 шт., одна з яких належала ОСОБА_1 Риба упіймалася за бокову частину та за хвостову. Інспектори склали на них протоколи про адміністративне правопорушення, звинувативши їх у лові риби методом багріння. Стверджує, що вони ловили рибу методом ступінчастої проводки на джиг-головку, коли риба клювала. Наголосив, що якби вони здійснювали вилов такої важкої риби методом багріння, то спінінг було б зламано. Знаряддя лову не заперечував.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що він разом із колегою інспектором Бибиком О.В. 28 березня 2018 року в районі 6-го км с. Свидівок, Черкаського району, Черкаської області перевіряли всі плавзасоби. Через бінокль побачили, як ОСОБА_1 разом із ОСОБА_2 здійснювали вилов риби методом багріння, у звязку з чим вони приблизися до них, щоб оглянути їхній човен на наявність виловленої риби. Спочатку ОСОБА_1 із напарником відмовилися показувати рибу. Вони побачили, що у носовій частині човна щось лежить накрите тканиною. На прохання відкрити тканину, ОСОБА_1 дістав звідти рибу білий амур у кількості 2 шт. Одна штука належала останньому. Риба була спіймана за бокову частину. Стверджує, що таким чином спіймати рибу, якщо вона клює неможливо. При кльові рибу ловлять за ротову частину. Метод багріння це змах знаряддям лову, як косою. Свідок не припускає можливості спіймати рибу білий амур без такого змаху, оскільки риба даного виду не є хижаком і на таку наживку не клюне.

Суд критично оцінює пояснення ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_2, оскільки характер пошкоджень на рибі, а саме те, що вона була спіймана за бокову та хвостову частину, спростовує їхні твердження про підсічку риби під час кльову. Риба білий амур не є хижою рибою, це риба травоїдна, а тому даний факт виключає можливість потрапляння бокової частини риби на гачок.

Суд також критично відноситься до наголошення ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_2 на тому, що вони бачили інспекторів тривалий час і не покинули місце ловлі, оскільки ловили рибу у дозволеному місці, дозволеним знаряддям лову, що ніким не заперечувалося. У данному випадку мова йде про заборонений метод лову риби, а саме метод багріння. Адже вони при наближенні інспекторів до їхнього човна, сховали виловлену рибу у носовій частині човна. І тільки на прохання працівників рибного господарства зголосилися її показати.

Судом встановлено, що ОСОБА_1, 28 березня 2018 року о 18 год. 00 хв. разом із ОСОБА_2 в районі 6-го км с. Свидівок, Черкаського району, Черкаської області з дюралевого човна здійснював вилов риби забороненим для любительського та спортивного рибальства методом багріння, спінінгом з гачком № 18, виловивши рибу: білий амур 1 шт., вагою 9 кг, завдавши збитків державі у розмірі 255 грн., чим порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1, свідків, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає доведеним факт грубого порушення ОСОБА_1 правил рибальства.

За таких обставин, у діях ОСОБА_1 вбачається склад правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП - грубе порушення правил рибальства.

Указане підтверджується:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення № 000152;

- даними акту виявлення та вилучення від 28 березня 2018 року;

- даними опису-оцінки від 28 березня 2018 року;

- даними приймального акту № 29 від 03 квітня 2018 року;

- даними розрахунку збитків до протоколу № 000152.

Враховуючи особу ОСОБА_1, характер вчиненого ним правопорушення, відсутність обтяжуючих та помякшуючих покарання обставин, суд вважає, що до нього необхідно застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу.

З ОСОБА_1 на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 352 грн. 40 коп.

На підставі викладеного та керуючись ч. 4 ст. 85, ст. ст. 283, 284 КУпАП,-

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 352 (триста пятдесят дві) грн. 40 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь спеціального фонду охорони навколишнього середовища Свидівоцької сільської ради, Черкаського району, Черкаської області в рахунок відшкодування шкоди, завданої незаконним виловом риби кошти у розмірі 255 (двісті пятдесят пять) грн.

Вилучений у ОСОБА_1 гачок № 18 повернути ОСОБА_1

Рибу: білий амур 1 шт., вагою 9 кг залишити ОСОБА_1, звільнивши його від зобовязань по зберігальній розписці.

Постанова може бути оскаржена до судової палати у кримінальних справах апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня ухвалення постанови.

Суддя: ОСОБА_5