Код суду 233 № 233/2202/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2018 року м.Костянтинівка

Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі головуючого судді Стадченко О.В., при секретарях Кравцовій Л.О., Колесніковій М.М., за участю прокурора Топалової Г.В., представника ОСОБА_1, особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріал про адміністративне правопорушення, який надійшов з Департаменту захисту економіки управління захисту економіки в Донецькій області Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, яка народилася 24 червня 1977 року в с. Артема Костянтинівського району Донецької області, громадянки України, ІНН НОМЕР_1, яка має вищу освіту, одруженої, яка має на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючої начальником відділу з питань бухгалтерського обліку, фінансів, ревізійної роботи головним бухгалтером Управління агропромислового розвитку Костянтинівської райдержадміністрації (категорії Б), яка зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

- за ст. 172-6 ч.2 КУпАП, якому розяснені права відповідно до ст.ст.10, 63 Конституції України та ст.268 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2, згідно наказу начальника Управління агропромислового розвитку Костянтинівської РДА ОСОБА_5 № 11-к від 01 вересня 2011 року призначена на посаду начальника відділу з питань бухгалтерського обліку, фінансів, ревізійної роботи головного бухгалтера Управління агропромислового розвитку Костянтинівської райдержадміністрації та присвоєно 12 ранг VI категорії посад державних службовців.

Відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», ОСОБА_2 є субєктом, на якого поширюється дія вказаного Закону як на посадову особу державної служби, та є відповідальною за вчинення корупційних правопорушень.

ОСОБА_2, будучи, відповідно до ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» особою, зазначеною у п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 цього закону, зобовязана щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб - сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднення на офіційному веб - сайті Національного агентства.

Крім того, відповідно до рішення Національного агентства від 10 червня 2016 року №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яке зареєстроване в міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати займають особливо відповідальне становище, розпочинається з 01 вересня 2016 року. Для всіх інших субєктів декларування період подачі декларацій (повідомлень про суттєві зміни в майновому стані) розпочинається з 01 січня 2017 року.

Водночас, ОСОБА_2 з 01 січня 2017 року повинна повідомляти Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме отримання нею доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 01.01.2017 (у розмірі більш ніж 80 000 гривень).

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що затверджений рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089). Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Відповідно до пункту 6 Розділу II зазначеного Порядку, суб'єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані, відповідно до частини 2 статті 52 Закону, шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб - сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подаються виключно в електронній формі, їх паперова копія не подається. Електронна форма для подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування затверджена рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016.

Так, 05 травня 2017 року о 13 годині 30 хвилин, перебуваючи в кабінеті ОСОБА_6 - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області, ОСОБА_2 уклала «Договір купівлі - продажу квартири № 307» з ОСОБА_7, який виступає продавцем (власником нерухомого майна - квартири № 116, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Архітекторів, буд. 24), загальною вартістю 795 000 (сімсот дев'яносто п'ять тисяч) гривень 00 копійок. При цьому 05 травня 2017 ОСОБА_2 було видано один примірник копії нотаріально завіреного договору купівлі - продажу квартири.

Відповідно до п.3 Договору купівлі - продажу квартири № 307 від 05 травня 2017 року продаж цей, за домовленістю сторін, вчинено за суму 795 000 (сімсот дев'яносто п'ять тисяч) гривень 00 копійок, що за комерційним курсом на день укладання цього договору в еквіваленті становить 30 000, 00 (тридцять тисяч) доларів США, які продавець одержав повністю ще до підпису цього договору, від «Покупця» відповідно до вимог діючого законодавства.

Відповідно п. 11 Договору купівлі - продажу квартири № 307 від 05 травня 2017 року право власності на придбану квартиру виникає у «Покупця», відповідно до ст. 334 Цивільного кодексу України, з дня державної реєстрації. Державна реєстрація права власності відбулась 05 травня 2017 о 13:30:57.

Тобто, упродовж періоду часу з 05 травня 2017 року по 15 травня 2017 року у ОСОБА_2 виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються, у тому числі, до адміністративної відповідальності.

Таким чином, ОСОБА_2, будучи посадовою особою державної служби, відповідно до п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» є суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, порушуючи вимоги ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» своєчасно не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції шляхом внесення відомостей про суттєві зміни в майновому стані, а саме придбання нерухомого майна - квартири, шляхом укладення договору купівлі - продажу. Але при цьому повідомила НАЗК 03 травня 2018 року о 13 годині 59 хвилин, шляхом подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, що підтверджується скріншотом з офіційного веб - сайту Національного агентства та поясненням ОСОБА_2, чим остання вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні правопорушення не визнала, надала суду письмові заперечення та пояснила, що дійсно її родина в 2015 році придбала квартиру в м. Харкові, проте, на час придбання квартири вона не була субєктом декларування, адже не була посадовою особою місцевого самоврядування в розумінні ст. 2 ЗУ « Про службу в органах місцевого самоврядування» через знаходження з 2013 році у соціальній відпустці по догляду за дитиною без збереження заробітної плати. Крім того, зазначила, що у звязку закінченням дії електронного ключа і важкою хворобою дитини, вона не могла подати своєчасно декларацію про зміни в майновому стані. Також, вона звернула увагу на порушення ст. 256 КУпАП при складанні протоколу, а саме в протоколі не зазначено час вчинення правопорушення. У звязку з чим просить провадження у справі відносно неї закрити у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Представник ОСОБА_1 в судовому засіданні звернув увагу суду на те, що протокол про адміністративне правопорушення, не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, а саме в протоколі не зазначено дати вчинення адміністративного правопорушення і дати виявлення адміністративного правопорушення. Окрім того, виявляти адміністративні правопорушення і проводити перевірку мають повноваження НАЗК, а не працівники поліції. Крім того, вважає, що ОСОБА_2 не є субєктом правопорушення і не повинна була подавати декларацію про зміну в майновому стані в розумінні ст. 2 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», оскільки перебувала в соціальній відпустці і заробітну плату не отримувала. Крім того, представник просить застосувати до ОСОБА_2 розяснення, які діяли на час дії ЗУ «Про запобігання і протидію корупції», який втратив чинність, відповідно до якого особа, яка перебуває у декретній відпустці, не повинна подавати декларацію. Крім того, вважає що підзаконні акти, на підставі яких б ОСОБА_2 мала подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані відсутні. Тож, керуючись концепцією якості закону, закріпленому в рішенні Європейського суду з прав людини від 14.10.2010 року у справі «Шокін проти України» в діях ОСОБА_2 відсутня вина.

Прокурор обставини викладені у протоколі про вчинення адміністративного корупційного правопорушення в судовому засіданні підтримала, зазначивши про наявність в діях ОСОБА_2 ознак корупційного діяння, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. В своїх запереченнях проти доводів ОСОБА_2 зазначила, що остання є субєктом, на якого поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції». Перебування у декретній відпустці не звільняє від обовязку виконання Закону. Крім того, щодо доводів про відсутність затвердженого порядку подачі повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, зазначила, що такий порядок визначений Порядком формування, ведення та оприлюднення ( надання інформації Єдиного державного реєстру осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджений рішенням НАЗК № 3 від 10.06.2016 року. Крім того, хвороба дитини або декретна відпустка не є поважною причиною пропуску строку подання декларації, оскільки в листі ВССУ від 22.05.2017 року мова йде про хворобу або перебування на лікарняному особи, яка повинна подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а не членів родини.

Вислухавши пояснення ОСОБА_2, представника ОСОБА_1, думку прокурора Топалової Г.В., та дослідивши надані суду матеріали адміністративного правопорушення, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_2 у неповідомленні про суттєві зміни у майновому стані є доведеною, виходячи з наступного.

Так, відповідно до копії наказу начальника Управління агропромислового розвитку Костянтинівської РДА ОСОБА_5 № 11-к від 01 вересня 2011 року ОСОБА_2 з 01.09.2011 року призначена на посаду начальника відділу з питань бухгалтерського обліку, фінансів, ревізійної роботи головного бухгалтера Управління агропромислового розвитку Костянтинівської райдержадміністрації з присвоєнням 12 ранг VI категорії посад державних службовців. Згідно п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», вона є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією.

Згідно попередження, 15 вересня 2015 року ОСОБА_2 була офіційно попереджена про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та повязаним з корупцією правопорушенням, відповідно до ЗУ « Про запобігання корупції» .

05 травня 2017 року ОСОБА_2 уклала договір купівлі - продажу квартири №116, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Архітекторів, буд. 24, загальною вартістю 795 000 (сімсот дев'яносто п'ять тисяч) гривень 00 копійок. Відповідно п. 11 Договору купівлі - продажу квартири право власності на придбану квартиру виникає у «Покупця» відповідно до ст. 334 Цивільного кодексу України з дня державної реєстрації. Державна реєстрація права власності відбулась 05 травня 2017 о 13:30:57.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта нерухомого майна, у власності ОСОБА_2 перебуває зокрема квартира № 116, що знаходиться за адресою: м.Харків, вул. Архітекторів, буд. 24

Отже, упродовж періоду часу з 05 травня 2017 року по 15 травня 2017 року у ОСОБА_2 виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до скріншоту з офіційного веб - сайту НАЗК, згідно якого ОСОБА_2 опублікувала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані - 03 травня 2018 року о 13 годині 59 хвилини.

Суд вважає що протиправні дії ОСОБА_2 носили продовжуваний характер, а саме, початком вчинення адміністративного правопорушення в даному випадку слід вважати 16 травня 2017 року по 03 травня 2018 року по день повідомлення останньою про суттєві зміни. Тож суд не погоджується з доводами представника ОСОБА_1 про не встановлення часу вчинення правопорушення.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке Законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Згідно ч.2 стаття 52 Закону України "Про запобігання корупції" у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб - сайті Національного агентства.

Відповідно до роз'яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією, направленого головам апеляційних судів областей, міст Києва та Севастополя, Апеляційного суду Автономної Республіки Крим за вих.. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, вирішуючи справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року),Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції»(далі - Закон),Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі -ЄСПЛ).

Під поважними причинами згідно даного роз'яснення слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб -сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою.

На думку суду, ОСОБА_2 в судовому засіданні не було подано жодного переконливого, належного і допустимого доказу поважності причин несвоєчасності подачі повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. При цьому, суд не приймає до уваги, посилання ОСОБА_2 на хворобу дитини ОСОБА_4, як поважність причини несвоєчасності подачі повідомлення, з огляду на те, що згідно наданих ОСОБА_2 копій з медичної карти дитини, дійсно дитина в задовільному стані з 08.05.2017 року амбулаторно відвідувала дільничного педіатра, проте це не позбавляло ОСОБА_2 вільно пересуватися містом Костянтинівка і вчасно повідомити про суттєві зміни в майновому стані.

Крім того, суд критично оцінює доводи ОСОБА_2 про те, що строк дії електронного ключа минув, що також позбавило її можливості повідомити про суттєві зміни у майновому стані, оскільки оформлення і продовження дії електронного ключа це є обовязком особи, на яку поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції».

Також, суд критично оцінює доводи ОСОБА_2 про те, що вона на час придбання майна не була субєктом декларування, оскільки не була посадовою особою місцевого самоврядування в розумінні ст. 2 ЗУ «Про службу в органах місцевого самоврядування» через перебування у відпустці по догляду за дитиною, як такі, що не відповідають дійсності, з огляду на наступне.

Відповідно до п.п.«в» п.1 ч.1 ЗУ «Про запобігання корупції» субєктами, на яких поширюється дія цього Закону, є: особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема посадові особи місцевого самоврядування.

Згідно ч.1 ст. 2 ЗУ «Про службу в органах місцевого самоврядування» посадовою особою місцевого самоврядування є особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету.

Згідно з п.4 ч. 1 ст.18 ЗУ «Про відпустки» відпустка для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку відноситься до соціальних відпусток, яка надається за бажанням жінки після закінчення відпустки у зв'язку з вагітністю та пологами.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 на момент придбання вказаної квартири перебувала у відпустці для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, тобто перебувала у трудових відносних з Костянтинівської РДА, у звязку з чим на неї, як на посадову особою місцевого самоврядування, поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції».

Крім того, суд не приймає до уваги доводи ОСОБА_2 і представника ОСОБА_1 про відсутність визначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, оскільки рішенням НАЗК № 3 від 10.06.2016 року затверджений порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089.

Водночас, суд вважає посилання ОСОБА_2 на договори займу як на джерело походження грошових коштів на придбання майна є неналежними доказами, оскільки вони, ані спростовують, ані підтверджують факт несвоєчасного повідомлення ОСОБА_2 про суттєві зміни у майновому стані.

Оцінивши досліджені докази з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозвязку, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч.3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією… може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Щодо визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, на чому акцентував увагу в судовому засіданні представник ОСОБА_1, то суд зазначає, що при встановленні юридичного факту виявлення правопорушення суд виходить з моменту коли встановлено, що у діях особи є склад правопорушення (встановлено правопорушення). Процесуально цей висновок оформлюється у вигляді протоколу. Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол. Дії особи, що має право складати протокол, до моменту складання протоколу можуть свідчити, що виявленні окремі ознаки правопорушення, але факт, що виявлене діяння містить склад адміністративного правопорушення (встановлено обєкт, обєктивну сторону, субєкт, субєктивну сторону), зазначається тільки при складанні протоколу і саме з дати його складання починає текти строк накладення стягнення. Тож, моментом виявлення вчиненого ОСОБА_2 правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП є дата складання адміністративного протоколу 07 травня 2018 року.

Відповідно до ст. 1 ЗУ « Про запобігання корупції» спеціально уповноваженими субєктами у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Згідно ст. 255 КУпАП особами, які мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення зокрема за ст. 172-6 КУпАП є уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ.

В статті 256 КУпАП зазначено, що в протоколі про адміністративне правопорушення між іншим зазначається посада, прізвище, імя по батькові особи, яка склала протокол, а не особи яка повинна була виявити правопорушення.

Тож, доводи представника ОСОБА_1 про невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення ст. 256 КУпАП є не спроможними.

Дотримуючись вимог ст. 33 КУпАП, при визначенні ОСОБА_2 виду адміністративного стягнення, враховуючи особу правопорушника, наявність на утриманні двох неповнолітніх дітей, оцінивши докази, відсутність обставин, що пом'якшують або обтяжують відповідальність; суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_2О адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Згідно із ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

З урахуванням положень п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_2О підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого на час ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, тобто 352 гривні 40 копійок.

Керуючись ст.ст. 27, 33, 40-1, 172-6 ч. 2, 283 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок.

Штраф підлягає сплаті на розрахунковий рахунок 0058 у банк ГУДКСУ у Донецькій області, отримувач Костянтин. УК/м. Костянтинівка /21081100, МФО 834016, .

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в дохід держави в сумі 352 (триста пятдесят дві) гривні 40 копійок, який слід перерахувати на поточний рахунок 0058, отримувач Костянтин. УК/ м. Костянтинівка/22030001, , банк отримувача ГУДКСУ у Донецькій області МФО 834016, код класифікації і доходів бюджету - 22030001, призначення платежу «Судовий збір Костянтинівський міськрайонний суд», символ звітності 206.

На постанову може бути подана апеляційна скарга особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Донецької області через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути предявлена до примусового виконання протягом трьох місяців після набрання нею законної сили.

Суддя: О.В.Стадченко