Справа№ 640/3790/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2018 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Муратова С.О., за участю прокурора - Мацегори В.О., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова адміністративний матеріал, який надійшов з Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Харківській області Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який працює начальником відділу чергових Харківської митниці ДФС, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,-

встановив :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 101 від 08.03.2018, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді начальника відділу чергових Харківської митниці ДФС, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною другою статті 172-6 КУпАП.

Так, наказом Харківської митниці ДФС Державної фіскальної служби України від 29.12.2014 № 15-о ОСОБА_1, головного державного інспектора оперативно-аналітичного відділу управління боротьби з контрабандою та митними правопорушеннями Харківської митниці Міндоходів, призначено на посаду начальника відділу чергових Харківської митниці ДФС, який є державним службовцем категорії «Б».

04.11.2016 згідно наказу № 277 Харківської митниці ДФС Державної фіскальної служби України затверджено «Положення про відділ чергових Харківської митниці ДФС».

29.05.2015 ОСОБА_1 був особисто ознайомлений з вимогами Закону України «Про запобігання корупції».

Пунктом 9 ч. 1 ст. 8 Закону України Про державну службу державні службовці зобовязані додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 2, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 1930 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону, декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи, а перший етап з 00 годин 00 хвилин 15.08.2016, в тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування, як щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 15.08.2016 займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені декларації подаються протягом 60 календарних днів.

Рішенням НАЗК від 18.08.2016 № 1 «Про внесення змін до деяких рішень Національного агентства з питань запобігання корупції щодо функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», внесені зміни у підпункт 1 пункту 1 Рішення НАЗК від 10.06.2016 № 2, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», а саме: слова та цифри «15 серпня 2016 року» змінити словами та цифрами «01 вересня 2016 року».

Таким чином, система подання та оприлюднення відповідно до Закону, декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи: перший етап з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року, другий - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року.

Згідно із частиною другою статті 52 Закону, у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб - сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, державні службовці категорії «Б», є субєктами відповідальності згідно підпункту зазначені у пункті 1, підпунктах «в» пункту 1, статті 3 Закону, які зобовязані виконувати вимоги фінансового контролю, передбачені частиною 2 статті 52 Закону, зокрема щодо подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані з 01.09. 2016.

Згідно вказаного протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 порушено вимоги фінансового контролю, а саме несвоєчасно 09.10.2017 подано повідомлення про суттєві зміни у майновому стані щодо придбання нерухомого майна у власність, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, а саме придбання 11.09.2017 квартири вартістю 393 390 гр.

Так, 29.08.2017 набрало законної сили рішення Московського районного суду м. Харкова від 18.08.2017 № 643/16402/16-ц, відповідно до якого визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2

11.09.2017 ОСОБА_1 відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта зареєстрував вище вказану квартиру за собою.

Відповідно до п. 1, ч. 1, ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до п. 2 ч. 1, ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав у Державному реєстрі прав є обовязковою. Відповідно до п. 1 ч.1, ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності підлягає державній реєстрації.

Таким чином, право власності у ОСОБА_1 на вище вказане нерухоме майно загальною вартістю у сумі 393 390 гривень 00 копійок виникло 11.09.2017.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень.

За таких умов, у начальника відділу чергових Харківської митниці ДФС ОСОБА_1 виник обовязок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме, у десятиденний строк з моменту реєстрації нерухомого майна квартири письмово повідомити про це НАЗК.

Факт ознайомлення з вимогами фінансового контролю Закону та правилами користування електронним цифровим підписом, підтверджено поданням ОСОБА_1 07.10.2016 щорічної декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2015 рік та 09.03.2017 щорічної декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік до Єдиного державного реєстру декларацій НАЗК.

Упродовж періоду часу з 00:00 годин 12.09.2017 по 23:59 годин 21.09.2017 у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено що ОСОБА_1 лише 09.10.2017, несвоєчасно подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, тобто порушив десятиденний термін, відповідно до вимог ч. 2 ст. 52 Закону.

Про технічну справність реєстру та можливість подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані ОСОБА_1 за період з 00:00 год. 12.09.2017 по 23:59 год. 21.09.2017 свідчить відповідь з ДП «Українські спеціальні системи».

Таким чином, ОСОБА_1 будучи субєктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, несвоєчасно повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, з моменту придбання нерухомого майна загальною вартістю 393 390 гривень 00 копійок, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, тобто понад 80 000 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 просив закрити провадження у справі у звязку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення. Заперечував наявність складу адміністративного правопорушення в його діях, вказуючи, зокрема, що після смерті його батька 02.02.2016 у встановлений законом термін та порядок він звернувся до приватного нотаріуса для відкриття спадщини, на підставі якої нотаріусом була заведена спадкова справа від 08.08.2016. У звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно, а саме, на квартиру АДРЕСА_3 нотаріусом винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.08.2016, після чого він звернувся до суду з позовом у встановленому законом порядку про визнання права власності. Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 18.08.2017за ним визнано право власності на вказану квартиру, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 13.09.2017 він отримав Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. 29.09.2017 він звернувся до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину та закриття спадкової справи, вважав помилково, що таке свідоцтво видається нотаріусом спадкоємцю, який прийняв спадщину, на що нотаріусом було відмовлено. З метою недопущення порушень законодавства, 06.10.2017 він зробив чернетку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. При заповненні декларації у нього виникли незручності у заповненні графи «Інформація про продавця майна», оскільки будь-яких коштів за дану спадщину він не сплачував, у даному помешканні він мешкає та зареєстрований з моменту народження. В подальшому 07.10.2017 він направив з цього приводу електронний лист до НАЗК, 09.10.2017 отримав лист, який не містив відповіді на його запитання, тому він звернувся до фахівця за розясненнями щодо заповнення декларації та відразу після їх отримання 09.10.2017 подав електронне повідомлення про зміни в майновому стані. Зазначав також про обставини вручення йому протоколу про адміністративне правопорушення у день його чергування 08.03.2018. Також вказав на відсутність доходу у звязку з отриманням майна у спадщину. Вважає, що протоколом про адміністративне правопорушення та матеріалами справи не доведено факту вчинення правопорушення, його вина у вчиненні корупційного правопорушення не підтверджена. Крім того, не згоден із вказаними автором протоколу датами вчинення правопорушення та його виявлення. Подав суду письмові заперечення з додатками (т.2 а.с. 1-17, 18-185).

Прокурор в судовому засіданні підтримав обставини, викладені у протоколі, просив повернути матеріал відносно ОСОБА_1 для доопрацювання органу, який направив матеріал до суду, оскільки матеріали справи не містять даних щодо вартості майна, належне підтвердження суми доходу ОСОБА_1 відсутнє .

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про необхідність повернення матеріалу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, до Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Харківській області Національної поліції України, для доопрацювання, виходячи з наступного.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність, зокрема, за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про зміни у майновому стані.

Відповідно до ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмовоповідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Так, рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №961/29091, відповідно до якої, під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб'єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб'єкт декларування подає відповідно до Закону України "Про запобігання корупції".

За змістом складеного відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП протоколу про адміністративне правопорушення, рішенням Московського районного суду м. Харкова від 18.08.2017 № 643/16402/16-ц, яке набуло чинності 29.08.2017, за ОСОБА_1 визнано право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта, 11.09.2017 за ОСОБА_1 зареєстровано право власності вказану квартиру.

На підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, органом, який склав протокол, зазначено наступні докази: рапорт про виявлення правопорушення; запит до Харківської митниці ДФС № 15535/39/04-2017 від 31.10.2017; відповідь з Харківської митниці ДФС № 7807/00-1/20-70-04 від 30.11.2018; запит до Харківської митниці ДФС № 17846/39/04-2017 від 19.12.2017; відповідь з Харківської митниці ДФС № 14/00-1/20-70-04 від 02.01.2018; запит до Московського районного суду м. Харкова № 1349/39/04-2018 від 01.02.2018; відповідь з Московського районного суду м. Харкова; запит до Департаменту реєстрації Харківської міської ради № 1365/39/04-2018 від 01.02.2018; відповідь з Департаменту реєстрації Харківської міської ради; запит до НАЗК № 597/39/04-2018 від 17.01.2018; відповідь з ДП Українські спеціальні системи за вих. № 07-1315; запит до ДП «Українські спеціальні системи» за вих. № 485/39/04-2018 від 15.01.2018; відповідь з ДП «Українські спеціальні системи» за вих. № 07-83; інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Однак, даних щодо визначення вказаної в протоколі про адміністративне правопорушення вартості майна як 393 390 гривень 00 копійок, надані до суду матеріали справи не містять. Такі дані не надані й в ході розгляду справи.

Вартість даного майна автором протоколу зазначена лише з даних, наданих ОСОБА_1 в повідомленні, який в подальшому в судовому засіданні заперечував вказані обставини.

При цьому, автором протоколу вартість вказаного майна не підтверджена обєктивними даними, що унеможливлює суд розглянути вказаний протокол, оскільки до суду не надано належних доказів (відповідної належної оцінки), що перелічене нерухоме майно перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

У справах «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyevav.Russia»,рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України.

Тобто, висновок суду не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і обєктивно зясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до п. 24Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 (з наступними змінами та доповненнями), визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Наведені обставини унеможливлюють об'єктивний розгляд справи по суті.

Таким чином, з огляду на вказані прогалини в матеріалах справи, суд позбавлений можливості повно, об'єктивно та всебічно з'ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом, у зв`язку з чим матеріали належить повернути органу, який склав протокол для доопрацювання та усунення зазначених недоліків, після чого вирішити питання про подальший рух справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 256, 283, 284 КУпАП, -

УХВАЛИВ :

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП повернути до Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Харківській області Національної поліції України для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Муратова