Справа № 479/28/18 20.04.2018 20.04.2018 20.04.2018
Номер провадження: 33/784/112/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2018 року м. Миколаїв

Апеляційний суд Миколаївської області

у складі: головуючої судді Фаріонової О.М.

за участю секретаря Тимошенка О.С.

особи, яка притягується до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

захисника ОСОБА_2

потерпілої ОСОБА_3

представника потерпілої ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Кривоозерського районного суду Миколаївської області від 12 лютого 2018 року, якою

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка смт. Ємільчине Житомирської області, працююча Кривоозерський аграрний ліцей, заступник директора, проживаюча за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

- визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 51 грн.

Згідно постанови судді, 28 грудня 2017 року о 10 год. 30 хв. ОСОБА_5 в кабінеті спецдисциплін № 12 Кривоозерського професійно-аграрного ліцею по вул. Калантирська, 7 в смт. Криве Озеро Кривоозерського району Миколаївської області висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3, чим своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян, вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить постанову судді скасувати та провадження в справі закрити у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Вважає, що постанова винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, при цьому суд неповно зясував усі фактичні обставини справи, підійшов формально до вивчення її обставин, не сприяв повному, обєктивному та неупередженому розгляду справи.

Зазначає, що суддя при підготовці до розгляду справи, відповідно до ст. 278 КУпАП, належним чином не виконав вимоги щодо питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи.

На думку апелянта, у протоколі, складеному відносно неї, не зазначено, в чому саме полягає порушення громадського порядку (які саме суспільні відносини були порушені, при тому, що подія мала місце в окремому, ізольованому приміщенні), чий конкретно спокій вона порушила та в чому саме це проявилось. Суть правопорушення, яке поставлено їй у провину, залишилася невизначеною. Протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретних даних про обставини вчинення правопорушення, тому, не може бути предметом судового розгляду, оскільки викликає обґрунтовані сумніви, які відповідно до положень ч. 2 ст. 62 Конституції України тлумачаться на її користь.

Крім того, зазначає, що в порушення вимог ст. 245 КУпАП, суддя безпідставно взяв до уваги лише показання свідків, допитаних за клопотанням ОСОБА_3 Так, судом невмотивовано взято до уваги пояснення ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_10, в той час як залишено поза увагою пояснення свідків ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, які спростовують викладені в постанові судді обставини.

Зазначає, що свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вже не вперше є свідками вчинення відносно ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки вже виступали в ролі свідків у іншій справі про адміністративне правопорушення справі відносно ОСОБА_15

Крім того, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 притримувались однієї позиції при дачі свідчень в рамках кримінального провадження № 0000427 від 04.12.2015 року.

Апелянт вважає, що вищенаведене свідчить про наявність тісних зв'язків між вказаними свідками та потерпілою, що ставить під сумнів об'єктивність та правдивість їх свідчень.

Також зазначає, що судом безпідставно враховано як доказ висловлювання нецензурної лайки акт службового розслідування від 22.01.2018 р., оскільки згідно висновків, викладених у даному акті, факт застосування нею нецензурної лайки не підтвердився.

Стверджує, що в судовому засіданні не встановлено, якою саме нецензурною лайкою вона висловлювалася. Під час судового розгляду лише свідком ОСОБА_6 було озвучено слово, яке він вважає нецензурним, в той час як решта свідків його свідчення в цій частині не підтвердила, а частина свідків взагалі спростувала. За такого, вважає, що судом не було вжито заходів щодо з'ясування правильності розуміння свідками поняття нецензурна лайка, а той факт, що свідок ОСОБА_9 вважає нецензурним слово "генералісимус", викликає об'єктивний сумнів в правильності розуміння даного поняття.

Також, зазначає, що при розгляді справи судом взагалі не з'ясовувалось, чи було порушено громадський порядок, і якщо так, то в чому це порушення полягало.

Просить врахувати, що при допиті ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 судом не з'ясовувалось, на якому етапі сварки нею застосовувалась нецензурна лайка, оскільки наслідки у вигляді порушення громадського порядку та спокою громадян, згідно диспозиції ст. 173 КУпАП, можуть настати лише після нецензурної лайки.

Також, вважає, що судом не доведено наявність суб'єктивної сторони складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Зазначає, що судом залишено поза увагою той факт, що у неї не могло були умислу на хуліганство, основною ознакою якого є безпричинність дій, оскільки сварка, яка відбулась між нею, ОСОБА_3 та іншими особами, була спровокована саме ОСОБА_3 та ґрунтувалась на раптово виниклих особистих неприязних відносинах.

За такого вважає, що в судовому засіданні не доведено подію правопорушення та наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв'язку з чим вважає оскаржувану постанову судді незаконною.

Перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та її захисника ОСОБА_2 на підтримку апеляційної скарги, заперечення потерпілої ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_4, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Дійшовши висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суддя зазначив, що приміщення кабінету спецдисципліни №12 Кривоозерського професійно-аграрного ліцею є громадське місце у період навчального процесу, коли свідками подій, крім викладачів, стали два учні двадцятої групи. Діями ОСОБА_1 порушено громадський порядок, що негативно вплинуло на навчальний процес групи, незважаючи на заперечення потерпілої ОСОБА_3 упродовж 6-10 хвилин в кабінеті продовжувалась сварка, в процесі якої ОСОБА_1 виражалась до ОСОБА_3 нецензурною лайкою, що доводить наявність в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Мотивуючи прийняте рішення, суддя послався на дані протоколу серії АА №269594 про адміністративне правопорушення, акт службового розслідування від 22.01.2018 р. та пояснення потерпілої ОСОБА_3, свідків ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 в суді та зазначив, що показання свідків ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_16, ОСОБА_14 та ОСОБА_1 не спростовують встановлених обставин справи.

Однак, з висновками судді про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, апеляційний суд не погоджується, з огляду на наступне.

Як слідує з пояснень ОСОБА_1, вона не визнала вину у вчиненні адміністративного правопорушення. Пояснила, що 28 грудня 2017 року о 10:30, як заступник директора професійно-аграрного ліцею, за вказівкою директора професійно-аграрного ліцею ОСОБА_11 та разом з нею і медичною сестрою ОСОБА_12, за неодноразовим зверненням голови профкому потерпілої ОСОБА_3, перевіряли температурний режим в учбовому копусі ліцею з першого по третій поверх. Закінчуючи цю процедуру, зайшли до кабінету № 12 спецдисципліни, де потерпіла ОСОБА_3 проводила урок з двома ученицями. Директор повідомила, що вони проведуть вимірювання температури, але потерпіла ОСОБА_3 влаштувала скандал, стала вимагати покинути кабінет, не дала дозволу на вимірювання температури, на що вона зробила їй зауваження про непедагогічну поведінку, невиконання розпорядження директора, сказавши що ОСОБА_3 вважає себе вище директора і поводиться як «генералісимус».

Стверджувала, що нецензурною лайкою не висловлювала. Умислу на вчинення адміністративного правопорушення не мала, громадський порядок не порушувала.

Аналогічні пояснення ОСОБА_1 надала під час апеляційного розгляду, та зазначила, що останнім часом в педагогічному колективі Кривоозерського аграрного ліцею склалися неприязні стосунки, утворено 2 профспілки, між членами яких постійно виникають конфлікти. 28 грудня 2017 року, після третього уроку, ОСОБА_3 прийшла до директора зі скаргою про порушення температурного режиму в учбовому корпусі ліцею. Директор невідкладно запросив її та медсестру і вони пішли по всім кабінетам перевіряти температуру повітря. У всіх кабінетах все відбувалося спокійно, а коли наприкінці уроку вони зайшли до кабінету, де проводила урок ОСОБА_3, остання почала їх виганяти. Під час конфлікту з підсобного приміщення вийшли свідки ОСОБА_8, ОСОБА_6, ОСОБА_7 Також зазначила, що у зазначених свідків є свої кабінети, а факт їх знаходження під час уроку у підсобному приміщенні кабінету ОСОБА_3 свідчить про те, що остання умисно спровокувала конфлікт, оскільки після третього уроку звернулася зі скаргою та вимагала негайного реагування, та попередньо запросила свідків, які очікували наступних подій в підсобному приміщенні кабінету.

Пояснення ОСОБА_1 в суді підтвердили свідки ОСОБА_11, ОСОБА_12, які заперечували пояснення ОСОБА_3 про те, що ОСОБА_1 висловлювалася на адресу останньої нецензурною лайкою.

Зокрема, свідок ОСОБА_11 пояснила, що вимірювання температури проводилось за неодноразовими зверненнями ОСОБА_3 до директора ліцею на недостатній температурний режим в учбовому корпусі під час опалювального сезону. В учбовому класі знаходились не більше 10 хвилин та о 10 год.35 хв. пролунав дзвінок на перерву. Вони вийшли з кабінету, після чого повернулись та провели вимірювання температури.

Свідки ОСОБА_16 та ОСОБА_14 підтвердили, що ОСОБА_3 вимагала не заважати проводити урок без її дозволу, кричала, що прийшли пізно для вимірювання температури, на що ОСОБА_1 зробила зауваження: «Ви що, «генералісимус», але нецензурною лайкою не виражалась.

Разом з тим, потерпіла ОСОБА_3 пояснила, що 28.12.2017 р. директор ліцею ОСОБА_11, заступник директора ОСОБА_1 та медична сестра ОСОБА_12, не пояснивши причин, увірвались в клас, де вона проводила урок. Потім сказали, що вони будуть вимірювати температуру повітря. Вона не перешкоджала діям зазначених осіб, ніяких протиправних дій не вчиняла, а лише вимагала, щоб вони не перешкоджали учбовому процесу. Також підтвердила, що в педагогічному колективі Кривоозерського аграрного ліцею склалися неприязні стосунки, часто виникають конфлікти.

Допитані в суді свідки ОСОБА_8, ОСОБА_6, ОСОБА_7 стверджували, що 28 грудня 2017 року о 10:30 при проведенні уроку ОСОБА_3, вони знаходились в підсобному приміщенні кабінету №12 професійно-аграрного ліцею.

ОСОБА_11, ОСОБА_1, ОСОБА_12 увірвались в кабінет, на неодноразові вимоги ОСОБА_3 покинути кабінет, не заважати проводити урок, не реагували, піднімали стільці, рухали столи, ОСОБА_1 обізвала ОСОБА_3 «генералісимусом» та нецензурною лайкою.

Свідки ОСОБА_9. ОСОБА_10 (неповнолітні), які як учні були присутні в кабінеті, пояснили, що ОСОБА_1 обізвала ОСОБА_3 «генералісимусом» та нецензурною лайкою, оскільки ОСОБА_3 вимагала покинути кабінет та не вимірювати температуру.

Таким чином, пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_3, а також показання допитаних судом свідків в їх сукупності свідчать про наявність неприязних стосунків в педагогічному колективі Кривоозерського аграрного ліцею, які тривають декілька років. Зазначене також підтверджуються долученими до апеляційної скаргами копією постанови апеляційного суду Миколаївської області від 02.12.2015 р. у відношенні ОСОБА_15 за ст. 173 КУпАП, в якому потерпілою є ОСОБА_3

Твердження ОСОБА_3 про те, що ОСОБА_1 безпідставно увірвалася у клас під час проведення уроку не відповідають дійсності, оскільки, як слідує з наявних у справі копій заяв ОСОБА_3 від 13.12.2017, 15.12.2017, 21.12.2017, 27.12.2017, 28.12.2017 р. саме остання зверталася до директора ліцею ОСОБА_11 з заявами про необхідність забезпечення температурного режиму у навчальному корпусі. Отже, ОСОБА_11, ОСОБА_1 та ОСОБА_12 проводили вимірювання температурного режиму у приміщенні класу саме за неодноразовими скаргами ОСОБА_3

Таким чином, проаналізувавши пояснення ОСОБА_17, ОСОБА_3, дослідивши долучені до матеріалів справи докази, апеляційний суд встановив, що 28 грудня 2017 року о 10:30, на ґрунті неприязних стосунків, стався конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в кабінеті № 12 спецдисципліни Кривоозерського аграрного ліцею, де остання проводила урок з дома ученицями.

Суддя безпідставно зазначив, що факт нецензурної лайки підтверджується даними, що зазначені в акті службового розслідування від 22.01.2018 року, проведеного на підставі наказу директора ліцею від 29.Х11.2017 року № 146-о, що долучений до матеріалів справи.

Як слідує з висновку зазначеного акта, під час перевірки встановлено, що ОСОБА_1 нецензурну лайку не висловлювала, і під час вимірювання температурного режиму в приміщенні класу ОСОБА_3 не виконала розпорядження директора ліцею. Окрім того, встановлено, що свідки ОСОБА_8, ОСОБА_6, ОСОБА_7 під час уроку безпідставно знаходилися в кабінеті ОСОБА_3, хоча кожен з них має свій окремий кабінет.

Під час судового розгляду залишено поза увагою той факт, що у ОСОБА_1 не було умислу на хуліганство, основною ознакою якого є безпричинність дій, оскільки сварка, яка відбулась між нею, ОСОБА_3 та іншими особами, була спровокована саме ОСОБА_3 та ґрунтувалась на раптово виниклих особистих неприязних відносинах.

Хоча свідки ОСОБА_8, ОСОБА_6, ОСОБА_7, а також неповнолітні свідки ОСОБА_9. ОСОБА_10 пояснили, що ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою, однак інші свідки - ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_16, ОСОБА_14 стверджували, що ОСОБА_1 не висловлювалася нецензурною лайкою.

За таких обставин, викликають обгрунтовані сумніви у доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, які, відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України, апеляційний суд тлумачить на користь ОСОБА_1

Відповідно до положень ст. ст. 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний повно й об'єктивно дослідити обставини правопорушення і з'ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Положеннями ст.9 КУпАП регламентовано, що адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно положень ст. 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, обов'язковою ознакою об'єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце. Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, направленого на порушення громадського порядку, та прояву явної зневаги до суспільства.

В суді не добуто доказів того, що ОСОБА_1 28 грудня 2017 року о 10 год. 30 хв., в кабінеті № 12 спецдисципліни Кривоозерського аграрного ліцею порушила громадський порядок та спокій громадян. Відсутні також докази того, що дії ОСОБА_1 були направлені на порушення громадського порядку та вчинені з хуліганських мотивів.

Тобто, в даному випадку відсутні такі суб'єктивні ознаки правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - як мотив вчинення і направленість умислу, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та злочинів, а також відсутні дії, які згідно ст.173 КУпАП становлять об'єктивну сторону даного правопорушення.

Окрім того, у протоколі, складеному відносно ОСОБА_1, не зазначено, в чому саме полягає порушення громадського порядку, які саме суспільні відносини були порушені, чий конкретно спокій вона порушила та в чому саме це проявилось. Суть правопорушення, яке поставлено їй у провину, залишилася невизначеною. Протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретних даних про обставини вчинення правопорушення.

З огляду на наведене, суддя дійшов неправильного висновку, визнавши ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки не встановлена вина особи у його вчиненні. Тому, постанова судді підлягає скасуванню, а справа закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 247, 294 КУпАП, суд ,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Кривоозерського районного суду Миколаївської області від 12 лютого 2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП скасувати, а провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Фаріонова