Справа №647/1110/18
Провадження № 3/647/522/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2018 року місто Берислав

Суддя Бериславського районного суду Херсонської області Миргород В. С., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст 195-6 КУпАП, відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, б. 141, не працюючого, ідентифікаційний код- НОМЕР_1, розглянуто у присутності порушника, якому роз'яснено права, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, клопотань не заявлено, -

ВСТАНОВИВ:

06.05.2018 року близько 18-10 год. В м. Берислав на футбольному стадіоні за межами місць для сидіння вболівальників ОСОБА_1 кинув піротехнічний засіб, а саме пітарду, від використання якої відбувся вибух, чим вчинив правопорушення передбачене частиною 1 статті 195-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою не визнав, пояснив, що не вчиняв даного правопорушення, пітарду на футбольному стадіоні не кидав. Даний факт може підвердити свідок- Бакай Є.Г., з яким він весь час перебував на стадіоні під час матчу..

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5 пояснив, що він перебував на центральному стадіоні в м. Берислав під час футбольного матчу в ложі для вболівальників за ФК «Таврія», поруч зі мною постійно знаходився мій товариш ОСОБА_1, який під час проведення матчу ніяких піротехнічних засобів не застосовував та не кидав, коли пролунав вибух зі сторони вхідних воріт, я не чув і не бачив хто це зробив.

Диспозицією ч. 1 ст. 195-6 КУпАП передбачена відповідальність за порушення порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів.

Тобто однією із специфічних ознак, яка є характерною для адміністративно-правової відповідальності за порушення правил використання піротехнічних засобів є нормативна ознака, оскільки ч. 1 ст. 195-6 КпАП України, яка передбачає даний вид відповідальності, має бланкетну диспозицію, для застосування якої необхідно звернутись до іншого нормативного акту, зокрема, порядок виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів регламентується «Тимчасовими правилами обігу в Україні побутових піротехнічних виробів», затвердженими наказом МВС України від 23.12.2003 р. № 1649.

Проаналізувавши протокол про адміністративне правопорушення та пояснення ОСОБА_1 вважаю, що в діях останнього відсутній склад адмінправопорушення, передбаченого ч.1 ст.196-5 КпАП України, виходячи з наступного.

Так, обєктом правопорушення, передбаченого ст.195-6 КпАП України, є порядок виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів, який регламентується Тимчасовими правилами обігу в Україні побутових піротехнічних виробів, затвердженими наказом МВС України від 23.12.2003 р. №1649.

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого статтею, полягає у порушенні порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних виробів.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб'єктами правопорушення можуть бути як посадові особи, так і громадяни.

Порядок зберігання піротехнічних виробів визначено у Тимчасових правилах обігу в Україні побутових піротехнічних виробів, затверджених наказом МВС України від 23.12.2003 р. №1649. Ці Тимчасові правила не містять поняття «піротехнічний засіб», у них використовується термін «піротехнічний виріб». З огляду на визнанчення понять, їх можна використовувати як тотожні.

Так, згідно Тимчасових правил обігу в Україні побутових піротехнічних виробів, зокрема п.1.4.1., піротехнічний виріб пристрій, який призначено для створювання необхідного ефекту (світового, іскрового, димового, звукового, змішуваного) за допомогою горіння (вибуху) піротехнічного складу.

У вказаних Тимчасових правилах, зокрема у п.1.4.2., передбачено також, що термін піротехнічний виріб побутового призначення вживається, як піротехнічні вироби, призначені для розваг (проведення феєрверків), що їх вільно продають населенню та поводження з якими не потребує спеціальних знань та навичок, а використання з дотриманням вимог інструкції із застосування, яка додається до піротехнічного виробу або наноситься на його споживчому пакуванні, забезпечує за межами небезпечних зон безпеку здоров'я та життя людей, не призводить до пошкодження майна і нанесення шкоди навколишньому середовищу та належать до І класу небезпечних вантажів.

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП № 205503 від 07.05.2018 року відсутні посилання на пункт вказаних вище Правил, який порушено.

В порушення вимог ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення ГП № 205503 від 07.05.2018 року не визначено об'єктивну та суб'єктивна сторону правопорушення, не зазначено що саме він порушив і з якою метою, не зазначено класифікацію та марку піротехнічних виробів, їх належність, прізвища та адреси свідків адміністративного правопорушення.иОтже в даному протоколі відсутнє чітке формування фактичних обставин справи, з посиланням на пункт «Тимчасових правил обігу в Україні побутових піротехнічних виробів».

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, ст. 62 Конституції України, вважаю такими, що не можуть бути визнані належними та допустимими доказами відомості, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, у звязку з їх невідповідністю нормам ст. 256 КУпАП

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статей 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи.

У відповідності до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Виходячи з викладеного, суддя приходе до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 205503 від 07.05.2018 року викликає обґрунтовані сумніви, тому не може бути допустимим доказом винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 195-6 КУпАП.

Згідно положень ч.ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 280 КУпАП зобов'язує орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю ( ст. 252 КУпАП).

У відповідності до положень п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

При таких обставинах, у зв'язку з недотриманням процедури виявлення факту вчинення адміністративного правопорушення та підтвердження доказами, відсутності допустимих доказів винуватості ОСОБА_1, в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 195-6 КУпАП, що є підставами для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення , у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 9, 247, 276-280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 195-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до апеляційного суду Херсонської області через Бериславський районний суд Херсонської області.

Суддя В. С. Миргород