Справа № 199/8671/17
ПОСТАНОВА

іменем України

19.02.2018 місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Лисенко В.О.,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, не працюючого, який не має реєстрації місця проживання та фактичного місця проживання, який притягується до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 187 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

У відношенні ОСОБА_1 складено протокол від 04.09.2017 про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 187 КУпАП, який надійшов до суду 08.12.2017, відповідно до якого ОСОБА_1 28.08.2017 приблизно о 22:40 годині порушив правила адміністративного нагляду, а саме: був відсутній на момент перевірки за місцем мешкання.

ОСОБА_1 до суду не зявився, оскільки відповідно до рапорту працівника поліції перебуває в місцях позбавлення волі.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених ст. 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обовязковою. У разі ухилення від явки на виклик судді районного у місті суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

В той же час статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, коли кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Також слід зазначити, що згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Санкція ч. 1 ст. 187 КУпАП передбачає досить суворе стягнення у вигляді адміністративного арешту, а тому дана справа про адміністративне правопорушення розглянута з дотриманням стандартів ЄСПЛ, притаманних кримінальному провадженню.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний повно, всебічно та обєктивно зясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Приймаючи до уваги поважну причину, через яку ОСОБА_1 не зявився до суду, відсутність визначеної в КУпАП можливості розгляду справ в дистанційному режимі, з метою недопущення затягування розгляду справи та розгляду її у розумні строки, справа розглянута в межах складеного протоколу про адміністративне правопорушення та на підставі наявних у ній доказів.

Так, відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Незважаючи на вимоги ч. 2 ст. 251 КУпАП та практику ЄСПЛ, яка, згідно ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», обовязкова і для працівників Національної поліції, протокол про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, який визначає межі судового розгляду і є доказом по справі, всупереч вимог ст. 256 КУпАП, не містить відомостей стосовно обєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП, оскільки в ньому не зазначено місце вчинення правопорушення, тобто адресу будинку чи квартири, вихід з яких у визначений час був заборонений правилами адміністративного нагляду, що має суттєве значення для розгляду справи.

Зокрема, постановою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 29.06.2017 ОСОБА_1 встановлений адміністративний нагляд строком на 2 роки, відповідно до якого останньому було заборонено вихід з будинку (квартири) з 22:00 до 05:00 години. Дана постанова суду не містить даних про місце реєстрації місця проживання засудженого ОСОБА_1, так і адреси його фактичного проживання.

Справа про адміністративне правопорушення не містить відомостей про те, що ОСОБА_1 при звільненні 18.07.2017 з установи виконання покарань проживав за конкретною адресою або зареєстрував своє місце проживання. Також справа не містить і даних щодо визначення працівниками поліції конкретної адреси, де проживає ОСОБА_1, розяснення останньому обовязку не залишати це місце проживання у визначені часи попередження та попередження про настання відповідальності за порушення правил адміністративного нагляду.

Відповідно до письмового пояснення ОСОБА_1 28.08.2017 він не знаходився за адресою: вул. Калинова, 49/93, що зазначена в довідці про його звільнення, оскільки в квартирі зареєстрована його сестра, з якою він не підтримує жодних стосунків.

При цьому, вироком Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 25.10.2017, яким ОСОБА_1 засуджений за ч. 1 ст. 263 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 2 місяці, який набрав чинності 27.11.2017, встановлено, що ОСОБА_1 не має зареєстрованого та фактичного місця проживання.

Таким чином, постанова Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 29.06.2017 в частині заборони ОСОБА_1 вихід з будинку (квартири) з 22:00 до 05:00 години не могла бути реалізована «de facto» - фактично, а тому останній притягнутий до відповідальності за ч. 1 ст. 187 КУпАП формально, без зясування причин порушення правил адміністративного нагляду.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог п. 1) ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в справі відсутні обєктивні і належні докази, які б підтверджували наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП, в діях ОСОБА_1, у звязку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1) ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

На підставі п. 1) ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 187 КУпАП закрити, у зв'язку із відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська.

Суддя: В.О.Лисенко