Справа №359/2172/18
Провадження № 3/359/1003/2018

Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 березня 2018 року м. Бориспіль
15.02.2018 р. в 10 год. 05 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин ОСОБА_3 Heimann Nathan (ОСОБА_4), який прилетів літаком авіакомпанії «El-Al» до України, з м. Тель-Авів, Ізраїль, рейсом №El-Al 2651 та своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.
Після перетину ним «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності в нього предметів, які підлягають декларуванню, на що пасажир відповів, що не має таких, потім громадянину ОСОБА_3 було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що пасажир відповів, що має приблизно 12 000 доларів США. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці та запропоновано пред`явити всі готівкові кошти. Громадянином ОСОБА_3 Heimann Nathan (ОСОБА_4) було видано готівку в розмірі 12 724 доларів США та 4 760 нових ізраїльських шекелів, що знаходились: 12 724 долара США в одному з відділень чоловічої сумки; 4 760 нових ізраїльських шекелів в кишені брюк, одягнених на пасажирі. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина ОСОБА_3 Heimann Nathan (ОСОБА_4), готівка належить йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю зеленим коридором, де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).
З виявленої суми пасажиру ОСОБА_3 Heimann Nathan (ОСОБА_4) було пропущено 12 348 доларів США (еквівалент 10 000 євро згідно курсу НБУ станом на 15.02.2018р.). За протоколом про порушення митних правил вилучено 376 доларів США та 4760 нових ізраїльських шекелів. На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора митниці не звертався.
Таким чином, своїми діями громадянин ОСОБА_3 Heimann Nathan (ОСОБА_4) під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.
Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином ОСОБА_3 Heimann Nathan (ОСОБА_4), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівкових коштів в обсязі, що підлягає обовязковому письмовому декларуванню у повному обсязі з поданням відповідних документів, передбаченому відповідно до Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженою Постановою Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. зі змінами внесеними Постановою Правління НБУ № 312 від 25.07.2012 р., мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.
Даний протокол складено на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу D ДП МА «Бориспіль».
На підставі статті 511 Митного кодексу України за цим протоколом тимчасово вилучено: а) товари - безпосередні предмети порушення митних правил; товари, транспортні засоби зі спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортні засоби, що використовувалися для переміщення товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України поза місцем розташування органу доходів і зборів, а саме: долари США за курсом НБУ на 15.02.2018 р. за 100 доларів США 2665-4762 грн. кількість 376 та вартістю 10 022-19 грн.; новий ізраїльський шекель за курсом НБУ на 15.02.2018р. за 100 шекелів 753-5786 грн. - кількістю 4 760 та вартістю 35 870-34 грн.
В якості забезпечення штрафу працівниками митниці у ОСОБА_4 було вилучено 1 700 грн. 00 коп.
Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі, - не встановлено.
Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності зазначив, що ОСОБА_4 свою вину в протоколі визнав, однак зазначив, що це сталося ненавмисне через незнання митного законодавства. Всі кошти, які він ввозив являлися його збереженнями отриманими в вигляді заробітної плати. Оскільки, він їхав на весілля до друга частину коштів він мав йому подарувати, бо це є їх національною традицією, а частину витратити на проживання та харчування в період перебування на території України. Також зазначила, що лише одна ніч у готелі для громадян його національності вартує не в сезон приблизно від 4800 грн., за добу. Він летів в чужу країну частину коштів він взяв про запас та мав повернутись з ними додому - це були запаси на «чорний день». Оскільки, він не знав, курсу долару в Україні, то кошти в доларах були взяті з приблизного розрахунку. Шекелі, що знаходились в його кишені, це заробітна плата, яку він попередньо зняв з свого рахунку та вона залишилась в кармані брюк, в зв'язку з метушнею перед вильотом, ОСОБА_4, випадково забув їх витягнути з карману штанів. Вилучення заробітної плати, негативно вплине на фінансовий стан порушника, оскільки це кошти, за які він і його сімя, зазвичай живуть протягом місяця. На запитання щодо кількості коштів, інформацію не приховував, самостійно надав кошти та погодився на складення та підписання протоколу, що свідчить, що дане правопорушення сталося через його необізнаність та неуважність. Кошти, які ввозив ОСОБА_4 являється його заощадженою заробітною платою. При вирішенні справи, просимо суд, врахувати сукупність обставин, що помякшують відповідальність особи яка притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Таким чином, враховуючи вищевикладене, просила призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту повернути. Також просить суд врахувати, що кошти останнім переміщувалися відкрито та були заявлені до митного контролю інспектору митниці при усному опитуванні.
Представник митниці в судовому засідання просив суд застосувати до порушника стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.
Заслухавши пояснення представника особи, яка притягається до відповідальності, думку представника митниці, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях громадянки ОСОБА_3 ОСОБА_4 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.
Так, дійсно громадянка ОСОБА_3 ОСОБА_4 допустила порушення вимог ст. 366 МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.
З цього приводу у суду достатні підстави для визнання ОСОБА_4 винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, оскільки протокол складено 15.02.2018 року, а даними, що в ньому містяться, підтверджено факт вчинення ним даного митного правопорушення.
Вина правопорушника, окрім особистого визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується даними протоколу про порушення митних правил, письмовими поясненнями особи, яка притягується до відповідальності під час складання протоколу, даними службової записки, описом предметів, іншими матеріалами справи та встановлена судом.
У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.
17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав і основних свобод людини», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.
Правопорушення, яке вчинив громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів, що підлягає обов'язковому декларуванню.
Об'єктивна сторона правопорушення, яке вичинив громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в "зеленому коридорі", тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.
Згідно зі ст. 471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.
За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.
Переміщення даної суми через кордон України допускається, за умови її декларування митному органу та наявності банківської довідки на підтвердження її походження.
Таким чином, єдине діяння, яке вчинив громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.
За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.
Шкода, яку громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 потенційно міг завдати державі, була незначною: він не ухилялася від сплати мита та інших зборів і не завдала державі іншої шкоди, якби він перемістив гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території України. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.
На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.
При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені представником особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в судовому засіданні обставини.
При перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що валюта, яку ввозив ОСОБА_4 є його заробітною платою.
Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: "Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї".
Конфіскація цих коштів, на які розраховував ОСОБА_4, поставить його та родину в скрутне матеріальне становище.
З огляду на ці обставини, суддя приходить до висновку, що вилучені у ОСОБА_4 грошові кошти є для останнього та його родини надзвичайно важливою, життєво необхідною та великою сумою.
З огляду на наведене, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього "індивідуальний надмірний тягар".
Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріали справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України. При цьому судом враховано, що правопорушення вчинено з необережності та вперше.
Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки ОСОБА_4 в подальшому.
Таким чином, з ОСОБА_4 на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил у розмірі 34 грн. 53 коп.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з ОСОБА_4, на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.
Керуючись п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, ст. 471 МК України (в редакції 2012 р.), ст. 8, 23, 33 КУпАП, суддя -
п о с т а н о в и в :
Громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Heimann Nathan) ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти штраф у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя С.М. Вознюк