Справа № 405/1022/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2018 року суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Бутельська Г.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління патрульної поліції в м.Кропивницькому ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКППФО НОМЕР_1, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючого

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення АА № 060934 від 13.02.2018 року ОСОБА_1 13.02.2018 року о 22:46 годині, перебуваючи в стані алкогольного спяніння, у громадському місці по вул.. В.Перспективна, 41 в м.Кропивницькому, висловлювався нецензурною лайкою, бив пляшки на площі біля Кіровоградської міської ради, тобто вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений завчасно та належним чином, про що свідчить телефонограма за № 125 від 27.02.2018 року (а.п. 9), причини неявки суду не повідомив, клопотання про відкладення судового засідання від останнього до суду не надходило.

Вивчивши матеріали справи та оцінивши докази як окремо, так і в сукупності, суд приходить до висновку, про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до статті 280 КУпАП - орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до розяснень пунктів 15-16 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року № 10 "Про судову практику у справах про хуліганство", судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. Суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством. Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб'єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об'єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об'єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів, які були оглянуті та дослідженні в судовому засіданні, випливає, що ОСОБА_1 розпивав спиртні напої в громадському місці, штовхнув пляшку та вона розбилася, вказані обставини підтверджують і свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.п. 1, -4). При цьому протокол та додані до нього матеріали не містять жодних даних та доказів, що своїми діями ОСОБА_1 порушив громадський порядок і спокій громадян, що є обовязковою складовою обєктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Таким чином, аналізуючи надані суду докази, а саме: протокол про адміністративне правопорушення від 13.02.2018 року (а.п. 1), письмові пояснення свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.п. 3, 4), письмові пояснення самого ОСОБА_1 (а.п. 2), що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про відсутність у матеріалах справи про адміністративне правопорушення доказів, які б свідчили, що дії ОСОБА_1 порушили громадський порядок і спокій громадян із мотиву неповаги до суспільства.

В той же час, в діях ОСОБА_1 вбачається склад іншого правопорушення, а саме: ст. 178 КУпАП, однак за вказаним фактом протокол про адміністративне правопорушення не складався, до суду не скеровувався.

Оскільки ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, то в діях ОСОБА_1 відсутній склад даного адміністративного правопорушення.

За таких обставин, оскільки суд не уповноважений виходити за межі протоколу про адміністративне правопорушення, підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 173 КУпАП немає через відсутність в його діях складу саме даного адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 287 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_4