1Справа № 335/1727/18 3/335/473/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про закриття провадження

13 березня 2018 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., розглянув справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, ІПН НОМЕР_1,працюючого в.о. генерального директора ПАТ «Запоріжжяобленерго», що зареєстрований за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2, за ч. 1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 30.01.2018 № 42, ОСОБА_1 порушив п. 287.3 ст. 287 Податкового кодексу України, а саме не подав до установи банку платіжного доручення по земельному податку з юридичних осіб за 2016-2017 р.р, термін сплати 30.12.2016, 30.03.2017, земля під (офіс), що знаходиться на території Василівської міської ради м. Василівка, вул. Гоголя, буд. 1-А.

В судове засідання ОСОБА_1 не зявився, його захисник адвокат ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечував проти притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, посилаючись на те, що в його діях відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП у звязку з наступним.

Суми земельного податку не були в повному обсязі сплачені до бюджету у встановлений законодавством термін внаслідок дії обєктивних обставин, що знаходяться поза межами впливу ПАТ «Запоріжжяобленерго» і полягають в наступному.

Так, основними видами діяльності ПАТ «Запоріжжяобленерго» є постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передача електричної енергії місцевими (локальними) електромережами на території Запорізької області.

Весь обсяг електроенергії для її передачі (розподілу) та постачання споживачам (субєктам господарювання та населенню) ПАТ «Запоріжжяобленерго» купує у єдиного в України оптового постачальника електричної енергії - Державного підприємства «Енергоринок».

Відповідно до статті 15 Закону України «Про електроенергетику» для проведення розрахунків за закуплену на оптовому ринку електричної енергії України та спожиту електричну енергію енергопостачальники, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, їх відокремлені підрозділи та оптовий постачальник електричної енергії відкривають в установах уповноваженого банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання. Своєю чергою, споживачі, які купують електричну енергію у енергопостачальників, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, вносять плату за поставлену їм електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку (АТ «Ощадбанк України»). Кошти з поточних рахунків із спеціальним режимом використання енергопостачальників, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, перераховуються згідно з алгоритмом оптового ринку електричної енергії виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії (Державне підприємство «Енергоринок»).

ПАТ «Запоріжжяобленерго» використовує у своїй діяльності поточні рахунки та рахунки із спеціальним режимом використання. При цьому, використовувати кошти для здійснення платежів, не повязаних із оплатою електричної енергії, зокрема, для сплати податків та зборів, ПАТ «Запоріжжяобленерго» може виключно з поточних рахунків, основним джерелом поповнення якого є надходження коштів за алгоритмом розподілу з рахунків із спеціальним режимом використання.

Отже, ПАТ «Запоріжжяобленерго» не може впливати ані на перерахування коштів та їх обсяг, ані на встановлення алгоритму, оскільки перерахування коштів здійснюється виключно на підставі алгоритму, встановленого НКРЕКП, і лише алгоритмом визначається частка, яка перераховується на поточні рахунки ПАТ «Запоріжжяобленерго» з рахунків із спеціальним режимом використання.

Починаючи з лютого 2015 р. Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, своїми постановами встановлювався нульовий норматив відрахувань коштів на поточні рахунки ПАТ «Запоріжжяобленерго».

У 2017 р. Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановами встановлені суми додаткових відрахувань коштів на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ПАТ «Запоріжжяобленерго», внаслідок чого товариство недотримує в обсязі необхідному для виплати заробітної плати, сплати податків та забезпечення здійснення ліцензійної діяльності.

Внаслідок вказаного, на ПАТ «Запоріжжяобленерго» склалася вкрай складна ситуація з виплатою заробітної плати працівникам підприємства, яка спричинена застосуванням до товариства з боку НКРЕКП нормативів відрахування коштів на поточні рахунки ПАТ «Запоріжжяобленерго», під час дій яких на поточні рахунки ПАТ «Запоріжжяобленерго» майже не надходили кошти за поставлену електроенергію.

Право працівників на повне та своєчасне одержання заробітної плати гарантоване ст. 43 Конституції України, а також передбачене ст. 24 Закону України «Про оплату праці» та ст. 115 Кодексу законів про працю України.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про оплату праці» та ст. 97 Кодексу законів про працю України оплата праці працівників підприємства здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються підприємством після виконання зобовязань щодо оплати праці.

Відповідно до п.п. 87.3.8. п. 87.3. ст. 87 Податкового кодексу України не можуть бути використані як джерела погашення податкового боргу платника податків власні кошти юридичної особи, що використовуються для виплат заборгованості з основної заробітної плати за фактично відпрацьований час фізичним особам, які перебувають у трудових відносинах, з такою юридичною особою.

Пунктом 87.4. ст. 87 Податкового кодексу України передбачено, що посадові особи, які прийняли рішення про використання майна, визначеного пунктом 87.3 цієї статті, як джерела погашення грошового зобовязання або податкового боргу платника податків несуть відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до п. 87.9. ст. 87 Податкового кодексу України спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобовязання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування.

Враховуючи вищезазначені обставини та вимоги законодавства України, відповідно до яких черговість погашення заборгованості по виплаті заробітної плати має пріоритет перед черговістю погашення податкового боргу, кошти, які залишаються на поточних рахунках ПАТ «Запоріжжяобленерго», використовуються ПАТ «Запоріжжяобленерго» для погашення наявної заборгованості із заробітної плати та сум нарахованих на цю заробітну плату податків - єдиного соціального внеску, податку на доходи фізичних осіб, військового збору, ПАТ «Запоріжжяобленерго» не мало обєктивної можливості та правових підстав своєчасно сплатити суми з податку, оскільки відповідно до вищенаведених приписів законодавства України сплата податкових платежів може здійснюватись лише після погашення у повному обсязі існуючої заборгованості по виплаті заробітної плати.

Викладені обставини вказують на відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, у звязку з чим відсутні правові підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши захисника, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП з огляду на наступне.

Диспозиція ст. 163-2 КУпАП передбачає відповідальність у разі неподання або несвоєчасного подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обовязкових платежів). Складовою частиною субєктивної сторони даного виду правопорушення є вина у формі умислу.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність обєктивних і субєктивних ознак, за наявності яких діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. За відсутності хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Обєктивна сторона адміністративного правопорушення знаходить свій прояв у дії чи бездіяльності, що заборонені адміністративним правом. У багатьох випадках вона залежить від місця, часу, обставин і способу скоєння адміністративного правопорушення, а також від причинного звязку між діянням і шкідливими наслідками цього діяння, вчинення протиправного діяння в минулому, його системності.

Субєктивна сторона правопорушення - сукупність ознак, що характеризують психічне ставлення особи до вчиненого нею протиправного діяння і його негативних наслідків, а саме вина, мотив, мета правопорушення. Обовязковою ознакою є вина, що виражається у формах умислу (прямого і непрямого) чи необережності (злочинної самовпевненості і злочинної недбалості).

В судовому засіданні захисником були надані документи, які свідчать про те, що в діях ОСОБА_1 відсутні субєктивні ознаки, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням, передбаченим ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Частиною 3 ст. 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_3 підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 163-2, 247, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

Суддя А.В. Шалагінова