"20" березня 2018 р. Справа № 363/453/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2018 року, суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., при секретарі Палій Л.О., за участі прокурора Вишгородського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_1, правопорушника ОСОБА_2, розглянувши матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який працює директором Фонду комунального майна Вишгородського району, проживає та зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Із протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_2 працює директором Фонду комунального майна у Вишгородському районі з 01.10.2016 року терміном на три роки на умовах контракту.

Відповідно до п. 13 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», субєктами декларування є особи, зазначені у п. 1, підпунктах «а» і «в» п. 2, п. п. 4 і 5 ч. 1 ст. 3 цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Підпунктом «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що субєктами, на яких поширюється дія цього Закону зокрема є, особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини 1 цієї статті, особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку.

Отже, ОСОБА_2, будучі директором Фонду комунального майна Вишгородського району Київської області, є субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та є субєктом відповідальності за вчинення правопорушень, повязаних з корупцією. В порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме 08.11.2017 року, ОСОБА_2 придбав автомобіль загальною вартістю 550000 грн., згідно договору купівлі-продажу. Згідно з відомостями з реєстру декларації, ОСОБА_2, лише 15.12.2017р. несвоєчасно повідомив до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, тим самим порушив десятиденний термін встановлений законом, чим вчинив адміністративне правопорушення пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч. 2 ст. 172-6КУпАП.

ОСОБА_2 у судовому засіданні провину у вчиненому правопорушенні визнав, зазначив, що через завантаженість на роботі не міг своєчасно повідомити про суттєві зміни у майновому стані. Крім того, зазначив, що помилково вказав інформацію в повідомлені про суттєві зміну у майновому стані в частині відображені розміру грошової суми 500000 грн., замість вірної 550000 гривень. Також зазначив, що не мав на меті приховувати зміни у майновому стані, оскільки у визначений законом термін подавав декларацію за 2016 рік, та повідомив у 2017 році про суттєві зміни у майновому стані, але несвоєчасно.

Прокурор Вишгородського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_1, у судовому засіданні підтримала протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_2, зазначила, що протокол складений із додержанням вимог чинного законодавства, просиа прийняти рішення, яким притягнути правопорушника до відповідальності.

Вирішуючи питання щодо винності ОСОБА_2 суд зважує на наступні обставини.

Відповідно до Примітки ст. 172-6КУпАП, субєктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 13 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», субєктами декларування є особи, зазначені у п. 1, підпунктах «а» і «в» п. 2, п. п. 4 і 5 ч. 1 ст. 3 цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Підпунктом «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що субєктами, на яких поширюється дія цього Закону зокрема є, особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини 1 цієї статті, особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку.

Отже, ОСОБА_2, будучі директором Фонду комунального майна Вишгородського району Київської області, є субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та є субєктом відповідальності за вчинення правопорушень, повязаних з корупцією.

Відповідно до п. 9 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення повязане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке Законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016р., за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подаються через електронну мережу Інтернет з використанням програмних ресурсів у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, посадові особи юридичних осіб публічного права, є субєктами відповідальності згідно підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону, які зобовязані виконувати вимоги фінансового контролю, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», зокрема щодо подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані з 01 січня 2017 року.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, та доданих до нього документів ОСОБА_2, порушено вимоги фінансового контролю, а саме несвоєчасно, 15.12.2017р. подано повідомлення про суттєві зміни у майновому стані щодо придбання рухомого майна у власність, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, а саме придбання 08.11.2017р. транспортного засобу вартістю 550000 гривень.

Враховуючи вищевикладене, керуючись наведеними нормами законодавства, суд приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6КУпАП, оскільки він належним чином не виконав вимоги Закону України «Про запобігання корупції», а саме несвоєчасно подав повідомлення про суттєві зміни у майновому стані щодо придбання рухомого майна, особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, тому він підлягає притягненню до адміністративної відповідальності.

Таким чином, ОСОБА_2 вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6КУпАП - неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з вимогами ст.ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та обєктивне зясування обставин справи, зокрема підлягають для зясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, водночас рішення приймається на підставі доказів, долучених у суді й оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Згідно ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії, чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків

Згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При цьому, в кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Приймаючи до уваги характер вчиненого правопорушення, відсутність негативних наслідків від вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, якій раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, враховуючи те, що ОСОБА_2 не мав наміру уникнути фінансового моніторингу доходів, про що свідчить та обставина, що отримав електронний цифровий підпис, після чого, подав електронну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави за 2016 рік, у подальшому вніс інформацію про зміни у майновому стані, хоча із запізненням, щиро розкаюється у вчиненому, такі обставини, на думку суду, суттєво знижують суспільну шкоду вчинку ОСОБА_2.

Зазначене правопорушення в даному випадку не становить великої суспільної небезпеки, а також цим правопорушенням не було завдано збитків державним чи суспільним інтересам.

Оцінюючи в сукупності дії, наслідки та ставлення ОСОБА_2 до вказаних дій, з урахуванням відсутності суспільної шкідливості його діяння, суд вважає можливим застосувати до ОСОБА_2 положення ст. 22 КУпАП, звільнивши його від адміністративної відповідальності у зв'язку з малозначністю вчиненого ним адміністративного правопорушення й можливістю обмежитися усним зауваженням.

В даному випадку застосування такого заходу, як усне зауваження буде достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобігання вчинення нових правопорушень.

Керуючись ст.ст. 22, 33, 172-6, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, звільнити від адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП за малозначністю вчиненого правопорушення і оголосити йому усне зауваження.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП - закрити

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови.

Суддя Вишгородського

районного суду Київської області ОСОБА_3