Справа № 308/1364/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2018 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Малюк В.М., при секретарі - Матіко Я.Ю., за участю прокурора Малицького С.І., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 та його адвоката Резуненко О.А.,

розглянувши матеріали справи про адміністративне порушення за протоколом старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу протидії корупції Управління оперативних розробок Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітана поліції Килівник А.Ю. відносно :

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Москва Російської Федерації, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1, працюючого на посаді заступника голови Закарпатської обласної державної адміністрації, за ч.2 ст.172-6 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4, обіймаючи посаду заступника голови Закарпатської обласної державної адміністрації, державного службовця категорії «Б», будучи суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією згідно підпункту в) пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», у порушення вимог ч.2 ст.52 цього Закону несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, а саме: про придбання 04.07.2017 року легкового автомобіля марки «Mazda 6», 2016 р.в., д.н.з НОМЕР_1, вартістю 149000 грн., тоді як повідомлення про зміни у майновому стані опублікував лише 14.08.2017 року.

В судовому засіданні ОСОБА_4 свою вину не визнав, вважає, що протокол про адміністративне правопорушення не відображає всі обставини справи та не відповідає вимогам КУпАП, а його дії не містять ознак складу адміністративного правопорушення. ОСОБА_4 пояснив, що не мав умислу на неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Після придбання 04.07.2017 року автомобіля йому було відомо про необхідність такого повідомлення протягом 10 днів. В період з 05.07 по 11.08.2017 року він неодноразово здійснював спроби внесення змін до своєї Декларації з використанням цифрового ключа, виданого йому відділом реєстрації користувачів АЦСК ІДД ДФС України в Закарпатській області, однак відбувались постійні технічні збої доступу до офіційного сайту НАЗК. Після звернення до вказаного органу 11.08.2017 року йому було повідомлено про скасування цифрового ключа ще 04.05.2017 року, що і позбавило його можливості подати повідомлення про зміну у майновому стані. Того ж дня він звернувся до відділу реєстрації користувачів у АЦСК ІДД ДФС України в Закарпатській області та отримав новий ключ. У зв'язку з технічними проблемами, ключ було згенеровано лише 14.08.2017 року і в той же день відповідні зміни ним були внесені до Декларації. Зазначає, що раніше не мав можливості звернутися до відділу реєстрації користувачів ДФС, оскільки перебував у відпустці без збереження заробітної плати до 28.07.2017 року та знаходився поза межами Закарпатської області. Просив провадження по справі закрити у зв'язку із спливом строків накладення адміністративного стягнення.

Адвокат ОСОБА_4 - Резуненко О.А. у судовому засіданні просив врахувати, що його довіритель не мав жодного умислу, спрямованого на приховання інформації від НАЗК з приводу суттєвих змін у його майновому стані, він протягом 10 днів намагався повідомити НАЗК, однак через скасування цифрового підпису не міг цього зробити. Просив провадження по справі відносно ОСОБА_4, діяння якого кваліфіковано за ч.2 ст.172-6 КУпАП, закрити на підставі ч.3 ст.38, п.7 ст.247 КУпАП.

Прокурор Малицький С.І. в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_4 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, оскільки у матеріалах справи зібрано достатньо доказів, які вказують про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення. Вважає, що строк накладення адміністративного правопорушення визначений ч.3 ст.38 КУпАП не закінчився, так, як датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу, тобто 08.02.2018 року.

Заслухавши пояснення ОСОБА_4 та його адвоката, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідальність за ч.2 ст.172-6 КУпАП настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно примітки ст.172-6 КУпАП суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що суб'єкти декларування - це особи зазначені у пункті 1, підпункті «а» і «в» пункту 2, пунктах 4 і 5 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_4 наказом в.о. голови Державної фіскальної служби України ОСОБА_5 за №941-0 від 25.04.2017 року звільнено 25.04.2017 року з посади начальника Закарпатської митниці ДФС в порядку переведення до Закарпатської обласної державної адміністрації на підставі пункту 5 статті 36 КЗпП України. В подальшому на підставі розпорядження голови Закарпатської ОДА ОСОБА_4 призначено на посаду заступника голови ОДА. Посада, яку обіймає ОСОБА_4, відноситься до посад державного службовця категорії «Б».

Тобто, ОСОБА_4 є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, згідно п.п.«в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно ч.1 ст.45 вказаного Закону особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до частини 2 статті 52 цього Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реестру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного вище Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Судом встановлено, що 04 липня 2017 року у майновому стані ОСОБА_4 відбулись зміни.

Так, зокрема 04 липня 2017 року ОСОБА_4 придбав у гр. ОСОБА_6 та зареєстрував за собою право власності на транспортний засіб - легковий автомобіль марки «Mazda 6», 2016 р.в., д.н.з НОМЕР_1, вартістю 149000 грн., що підтверджується договором купівлі-продажу №2141/2017/524105 від 04 липня 2017 року, листом територіального сервісного центру 2141 регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області за №31/7/1-1084 від 30.08.2017 року та реєстраційною карткою ТЗ (а.с.31,-37).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу станом на 01 січня 2017 року - 1600 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 набув право власності на майно вартість якого становить 93 прожиткові мінімуми працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», тому у ОСОБА_4 виник обов'язок, у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Проте, вказане повідомлення про суттєві зміни у майновому стані ОСОБА_4 до НАЗК були подані лише 14 серпня 2018 року.

В судовому засіданні ОСОБА_4 та його адвокат, як підставу щодо несвоєчасного повідомлення про зміну майнового стану, посилаються на неможливість подання такого повідомлення з поважних причин (технічні збої доступу до офіційного веб-сайту НАЗК, перебування у відпустці, скасування цифрового ключа).

Відповідно до роз'яснень, що містяться у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Посилання ОСОБА_4 про те, що ним неодноразово в період з 05 липня по 11 серпня 2017 року здійснювались спроби внесення зміни до Декларації щодо зміни майнового стану також не знайшли свого підтвердження.

Так, з долученого до матеріалів справи листа керівника Департаменту НАЗК ОСОБА_7 за №93-05/38446/17 від 27.10.2017 року з додатком «Послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчинив ОСОБА_4» вбачається, що при перевірці файлів логування дій користувача в ІТС було виявлено, що ОСОБА_4 зареєструвався в ІТС Реєстр 29.10.2016 року. У період з моменту подання та оприлюднення декларації за 2016 рік - 16.03.2017 року до опублікування повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 14.08.2017 року ОСОБА_4 до реєстру не заходив та ніяких дій не вчиняв.

В той же час, як із заявою про заміну електронного цифрового підпису ОСОБА_4 звернувся лише 11 серпня 2018 року, про що свідчать повідомлення з електронної пошти останнього - vvv ‹›/

Вказаними доказами повністю спростовуються посилання ОСОБА_4 що він намагався вчасно внести зміни до Декларації, а тому суд вважає вказані пояснення ОСОБА_4 способом захисту та розцінює їх не інакше як намір уникнути відповідальності за скоєне.

Поряд з цим, перебування ОСОБА_4, згідно розпоряджень голови Закарпатської ОДА №49-к від 27.06.2017 року та №76-к від 21.07.2017 року у відпустці без збереження заробітної плати в період з 10 по 18 липня 2017 року та з 24 по 28 липня 2017 року, на думку суду, не може бути підставою для звільнення ОСОБА_4 від обов'язку передбаченого ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК, а також розцінюватись, як поважна причина неможливість вчасно подати таке повідомлення.

Оцінивши в сукупності всі зібрані та дослідженні у судовому засіданні докази, суд приходить до висновку про наявність у діях ОСОБА_4 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП - несвоєчасне повідомлення суб'єктом декларування про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до роз'яснень, що містяться в пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов'язані з корупцією» №13 від 25.05.1998 року, у справах даної категорії суди повинні забезпечувати своєчасне, всебічне, повне й об'єктивне дослідження всіх обставин, передбачених статтями 247 і 280 КУпАП. При цьому, особливу увагу необхідно звертати на з'ясування в кожній справі зокрема і питань, чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені статтею 38 КУпАП.

В свою чергу, виходячи з ч.3 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Так, провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи) (пункт 2.2. мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 «У справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 КУпАП».

Тобто, провадження у справі про адміністративне правопорушення складається з різних стадій, які відрізняються одна від одної колом учасників провадження, характером проваджуваних дій та їх юридичною роллю, зокрема це: стадія порушення адміністративного провадження та адміністративне розслідування; розгляд справи про адміністративне правопорушення та винесення в ній постанови; перегляд справи у зв'язку із оскарженням постанови по справі; виконання постанови про накладення адміністративного стягнення.

Закріплення строків давності слугує кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними. Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень (пункт 137 Рішення Європейського Суду з прав людини від 09 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України», Заява № 21722/11).

Таким чином, в даному випадку застосування строку накладення адміністративного стягнення є важливим аспектом права на справедливий судовий розгляд, яке гарантовано статтею 6 Європейської конвенції з прав людини, при цьому роль такого строку має велике значення, під час інтерпретації в світлі преамбули Конвенції, відповідна частина якої, проголошує верховенство закону, що є обов'язковим для країни, які підписали Конвенцію.

В пункті 7 статті 247 КУпАП містить імперативне правило, згідно із яким провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно пункту 5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» судам слід мати на увазі, що адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч.3 ст. 38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов'язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Вказівка законодавця у п.7 ст.247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст. 38 КУпАП. Разом з тим сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст.38 КУпАП, а передбачений ст.277 КУпАП, що є гарантією всебічного, об'єктивного і повного з'ясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи.

При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб'єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів, слідує, що посилання прокурора на те, що датою виявлення правопорушення, пов'язаного з корупцією, у даній справі є дата складання протоколу - 08.02.2018 року, не заслуговує на увагу.

Так, як вбачається з матеріалів справи, 16 серпня 2017 року, після публікації ОСОБА_4 повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, Управлінням захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, спрямовано запит за вих. №4226/39/106/0-2017 до Територіального сервісного центру 2141 регіонального сервісного центру МВС в Закарпатській області з проханням надати інформацію про наявність у власності або користуванні транспортних засобів у ОСОБА_4 (а.с.28-30).

04 вересня 2017 року на адресу Управлінням захисту економіки в Закарпатській області надійшла відповідь на вказаний запит з копіями документів, які підтверджують факт придбання 04.07.2017 року ОСОБА_4 транспортного засобу (а.с.31,-37).

З метою перевірки фактів, що можуть свідчити про вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією діянь, 10 жовтня 2017 року Управлінням захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України було направлено запит вих.№5140/39/106/01-2017 керівнику апарату Національного агентства з питань запобігання корупції, з проханням надити інформацію стосовно послідовності дій у Єдиному державному реєстрі декларації, осіб уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування за 2017 рік заступником голови Закарпатської ОДА ОСОБА_9 під час заповнення ним декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави та органів місцевого самоврядування у 2017 році і повідомлень про суттєві зміни в майновому стані (а.с.38-39).

30 жовтня 2017 року на адресу Управлінням захисту економіки в Закарпатській області надійшов лист керівника Департаменту НАЗК ОСОБА_7 за №93-05/38446/17 від 27.10.2017 року з додатком «Послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчинив ОСОБА_4», згідно якого було підтверджено інформацію про публікацію ОСОБА_4 на веб-сайті НАЗК повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 14.08.2017 року (а.с.40,-44).

За таких обставин, суд приходить до висновку, що посадовій особі Національної поліції України, яка склала протокол, стало відомо про факти, що можуть свідчити про вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією діянь заступником голови Закарпатської ОДА ОСОБА_9 - 30.10.2017 року, а тому моментом виявлення вказаного у протоколі правопорушення, слід вважати саме 30 жовтня 2017 року.

Поряд з цим, суд вважає, що не знайшли свого підтвердження і пояснення прокурора, що після 30 жовтня 2017 року необхідно було вчинити ряд процесуальних дій необхідних для запровадження протоколу, зокрема відібрати пояснення від ОСОБА_4, оскільки як слідує з наданих суду матеріалів справи з 30 жовтня 2017 року і до часу складення протоколу - 08 лютого 2017 року, оперуповноваженим не було вчинено жодної процесуальної дії.

Частиною 3 статті 38 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Приймаючи до уваги вищенаведене та те, що строк для накладання адміністративного стягнення, визначений ч.3 ст.38 КУпАП, з моменту виявлення правопорушення, на момент розгляду справи минув, суд вважає, що провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.38, 172-6 ч.2, 245, 247 ч.1 п., 283,-285, 287,-291, 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В ИВ:

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП та закрити провадження у справі на підставі ч.3 ст.38, п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв'язку із закінченням строку для накладення адміністративного стягнення.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, потерпілим, прокурором у випадках, передбачених частиною п'ятою статті 7 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя В.М.Малюк