Єдиний унікальний номер 725/832/18
Номер провадження 3/725/566/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.02.2018 року м. Чернівці

Суддя Першотравневого районного суду м.Чернівці Федіна А.В., за участю представника Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення митних правил передбачене ст. 472 МК України громадянина України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, закордонний паспорт ЕТ882455, виданий 13.04.2012 року УВС 7316, -

ВСТАНОВИВ :

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил, 09.01.2018 року о 01 год. 30 хв. на територію п/п «Порубне-Сірет» вїхав вантажний автомобіль НОМЕР_1 під керуванням громадянина України ОСОБА_3, який слідував з Румунії до України в приватних справах. В даному автомобілі також слідував громадянин України ОСОБА_2 Громадяни ОСОБА_3 та ОСОБА_2 обрали смугу червоний коридор для проходження митного контролю.

Громадянин України ОСОБА_2 до митного контролю надав митну декларацію, яку заповнив за власним бажанням та зазначав про наявність у нього товару, а саме «Профіль ПВХ» вагою 160 кг вартістю 480 євро.

У відповідності до вимог п. 8 ст. 4 МК України, декларант - особа, яка самостійно здійснює декларування або від імені якої здійснюється декларування.

Згідно п. 4 ст. 265 МК України, громадяни можуть бути декларантами після досягнення ними 16-річного віку.

В даному випадку громадянин ОСОБА_2 є декларантом товару, який ним ввозиться на митну територію України та заявленого ним у митній декларації від 09.01.2018 року.

Під час здійснення митних формальностей громадянина ОСОБА_2, перерахунку предявленого товару було встановлено, що у даного громадянина наявний товар «профіль ПВХ», а саме «Профіль ПВХ» розмірами 650х11х6 см в кількості 4 шт; «профіль ПВХ» розмірами 650х7х6 см в кількості 45 шт; «профіль ПВХ» розмірами 650х3х2 в кількості 60 шт.

Також, при перевірці документів, які ОСОБА_2 подано до митного контролю, а саме митної декларації від 09.01.2018 року було встановлено, що ним порушено вимоги ч. 5 п. 8 ст. 257 МК України та Постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №431 «Про затвердження форми митної декларації для письмового декларування товарів, що переміщуються через митний кордон України громадянами для особистих, сімейних, та інших потреб, не повязаних з провадженням підприємницької діяльності», а саме в п. 4 митної декларації від 09.01.2018 року не вказано точні та достовірні відомості про наявний у нього товар, що мають суттєве значення при визначені його вартості.

У разі самостійного декларування товарів декларантом передбачену МК України відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант.

Таким чином, митний орган прийшов до висновку, громадянин України ОСОБА_2 в п. 4 митної декларації від 09.01.2018 року не вказав відомості про наявний у нього товар «Профіль ПВХ» розмірами 650х11х6 см в кількості 4 шт; «профіль ПВХ» розмірами 650х7х6 см в кількості 45 шт; «профіль ПВХ» розмірами 650х3х2 в кількості 60 шт.

В судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнав та пояснив, що у митній декларації він зазначив приблизні відомості про вагу та вартість товару та при зважуванні, яке відбувалось в присутності працівника митниці були виявлено розбіжності, у звязку з чим складений протокол про ПМП. Вказував на те, що у нього не було умислу на недекларування переміщуваного ним через митний кордон України товару, у правилах митного оформлення він не обізнаний.

Представник Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1 в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_2 винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 472 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у межах санкції ст. 472 МК України. Зазначав, що згідно протоколу про ПМП працівниками митниці був вилучений товар, який не вказаний в митній декларації, а 160 кг товару «Профіль ПВХ» пропущено відповідно до МД-1. Одиницею оподаткування вказаного товару є вага тобто кілограми, а декларантом має вказуватись у митній декларації кількість переміщуваного через митний кордон товару, у звязку з чим вартість предметів порушення митних правил визначено у метрах погонних, що відображено у відповідному висновку експерта, а також відповідній довідці.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до відповідальності за порушення митних правил, представника Чернівецької митниці ДФС, дослідивши письмові докази по справі, приходжу до висновку, що дану справу слід повернути для проведення додаткової перевірки, виходячи з наступних підстав.

Згідно вимог ст.245 КУпАП, ст.486 МК України, завданням у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. При розгляді кожної справи суддя зобов'язаний з'ясувати обставини, передбачені ст.280 КУпАП, ст.489 МК України, а винесене у справі судове рішення має ґрунтуватись на конкретних доказах.

Відповідно до ч. 2 ст. 495 МК України посадова особа митного органу, яка здійснює провадження у справі про порушення митних правил, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

У відповідності до вимог ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються : протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта , іншими документами.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Тейксейра де Кастро проти Португалії» та «Шабельник проти України» неодноразово зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважні оцінювати надані їм докази, а порядок збирання доказів має відповідати передбаченим національним правом вимогам основним правам гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

За наслідками розгляду справи встановлено, що 09.01.2018 року ОСОБА_2 заповнив митну декларацію в якій вказав про наявність у нього товару, а саме а саме «Профіль ПВХ» вагою 160 кг вартістю 480 євро.

Вказаний товар прийнято на зберігання митницею відповідно до уніфікованої митної декларації МД-1.

Разом з тим, частину переміщуваного ОСОБА_2 товару, а саме: «профіль ПВХ», а саме «Профіль ПВХ» розмірами 650х11х6 см в кількості 4 шт; «профіль ПВХ» розмірами 650х7х6 см в кількості 45 шт; «профіль ПВХ» розмірами 650х3х2 в кількості 60 шт. вилучено відповідно до протоколу про ПМП №0079/40800/18, як такий щодо якого не вказано точні відомості про його кількість.

З пояснень представника Чернівецької митниці ДФС в судовому засіданні вбачається, що ОСОБА_2 переміщував через митний кордон товар «Профіль ПВХ», який було зважено працівниками митниці та встановлено більшу кількість ніж заявлена у митній декларації, а тому 160 кг, які відповідають відомостям, що зазначені у декларації пропущено відповідно до уніфікованої митною декларації МД-1, а решту товару вилучено згідно протоколу про ПМП.

Так, диспозицією ст. 472 МК України передбачено відповідальність за недекларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, тобто незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обовязковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Статтею 257 МК України передбачено, що митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, зокрема відомості про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів.

Отже, декларування кількості товару передбачено як у кілограмах так і в інших одиницях виміру.

Так, декларантом в митній декларації визначено кількість переміщуваного ним товару у вазі, а саме 160 кг, разом з тим відповідно до протоколу про МПМ працівниками митниці вилучений товар «Профіль ПВХ» по штучно, за таких обставин, матеріали справи не містять достовірних даних щодо ваги товару, яку перевищувала задекларовану ОСОБА_2

Крім того, санкцією ст. 472 МК України передбачено накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості цих товарів, транспортних засобів з конфіскацією зазначених товарів, транспортних засобів.

Таким чином, вартість предметів порушення митних правил має принципове значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 515 МК України, експертиза призначається, якщо для зясування питань, що виникають у справі про порушення митних правил, виникла потреба у спеціальних знаннях з окремих галузей науки, техніки, мистецтва, релігії тощо. Зазначена експертиза не є судовою експертизою.

Відповідно до висновку експерта №180 від 02.02.2018 року, експертом визначено вартість предметів порушення митних правил з розрахунку за 1м товару, проте предмети порушення митних правил були вилученими у штуках, а тому дані визначені у вказаному висновку ставляться під розумний сумнів.

Європейський суд з прав людини у справі «Кобець проти України» зазначав, що відповідно до прецедентної практики при оцінці доказів суд керується критерієм «поза розумним сумнівом» та доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і взаємоузгоджених.

Разом з тим, наведені вище неточності, не можуть бути усунені в процесі судового розгляду справи, а їх наявність унеможливлює встановлення факту наявності або відсутності складу правопорушення передбаченого ст. 472 МК України у діях ОСОБА_2, у звязку з чим дана справа підлягає поверненню для проведення додаткової перевірки в межах строків накладення адміністративного стягнення.

У відповідності до ст. 527 МК України у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу може винести постанову про проведення додаткової перевірки у якій зазначаються конкретні субєкти, завдання та строки перевірки. Ці дії не повинні порушувати права громадянина, шкодити господарській діяльності юридичної особи.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 494, 525 - 529 Митного Кодексу України, ст.ст.8,-11, 278 КУпАП -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 472 МК України громадянина України ОСОБА_2 повернути Чернівецькій митниці ДФС України для проведення додаткової перевірки.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці А. В. Федіна