ПОСТАНОВА

іменем України

смт Зарічне

22 березня 2018 року Справа № 561/201/18

Суддя Зарічненського районного суду Рівненської області Дідик А. В., розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Зарічненського ВП Варашського ВП ГУНП у Рівненській області, відносно ОСОБА_1, 11 січня 1999 р. н., проживаючого та зареєстрованого у ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії МЮ 413451 від 06.11.2015 року, непрацюючого, за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

14 лютого 2018 року об 19 год. 58 хв. інспектором СРПП Зарічненського ВП Варашського ВП ГУНП в Рівненській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 був складений протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 331382, згідно з яким близько 19 год 50 хв. 14 лютого 2018 року на автодорозі Зарічне - Борова Зарічненського району Рівненської області громадянин ОСОБА_1 керував автомобілем РЕНО марки КЕНГО, державний номерний знак НОМЕР_1 у стані алкогольного спяніння. Згідно акту огляду на стан алкогольного сп"яніння з використанням спеціальних технічних засобів з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції складеного 14 лютого 2018 року об 19 год. 56 хв., встановлено перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного спяніння за допомогою прилада Драгер 6810 тест № 1768 із результатом 1,09 проміле алкоголю на дату та час складення протоколу.

У судовому засіданні ОСОБА_3 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, пояснив, що він автомобілем марки ОСОБА_4 - Кенгу, д. н. ВК 5137 ВН на ділянці автодороги Зарічне-Борове 14 лютого 2018 року близько 20:00 год. не керував, у цей час за кермом знаходився ОСОБА_5. Коли автомобіль зупинили працівники поліції вийшов з нього, оскільки є його власником для того щоб пред'явити документи, коли йому було запропоновано працівниками поліції пройти огляд на встановлення стану алкогольного спяніння за допомогою приладу Драгер, що він і зробив. Проте під час цього та під час оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення свідків не було.

Викликати свідків, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення працівниками поліції не вбачається можливим, оскільки, за адресою, зазначеною як місце їх проживання (вул. Хвильового, 2 м. Рівне) у протоколі про адміністративне правопорушення та у акті огляду на стан алкогольного спяніння з використанням спеціальних технічних засобів, знаходиться Головне управління Національної поліції в Рівненській області, що підтверджено витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, отриманим на безкоштовний запит суду.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

До протоколу про адміністративне правопорушення, серії БД № 331382 за ч.1 ст. 130 КУпАП щодо ОСОБА_3, як докази вини надані наступні документи: два бланки пояснень, підписані свідками ОСОБА_4 та ОСОБА_6, у яких зазначено, що вони були присутні під час проходження ОСОБА_3 огляду на встановлення стану алкогольного спяніння та під час складення протоколу про адміністративне правопорушення серії БД № 331382.

Відповідно до п. 2.6 «Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров'я України від 09 листопада 2015 року №1452/735, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 року огляд на стан сп'яніння на місці зупинки транспортного засобу проводиться в присутності двох свідків. Не можуть бути залучені як свідки поліцейські або особи, щодо неупередженості яких є сумніви.

З пояснень ОСОБА_3, безпосередньо отриманих у судовому засіданні встановлено, що на місці оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення він визнав вину, так як поспішав у м. Сарни для того щоб здати автомобіль у ремонт та бажав якнайшвидше уникнути спілкування з працівниками поліції. Також вказав, що на місці проведення огляду на встановлення стану алкогольного спяніння та місці складення протоколу свідків не було.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Оцінюючи докази у сукупності, суд керується положеннями ст. ст. 251, 252 КУпАП.

Наявні у матеріалах справи відомості не дають підстав вважати, що на місці оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення та на місці проведення огляду на стан сп'яніння дійсно були присутні свідки.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної ОСОБА_4 України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

У п.1 ст.11 Загальної декларації прав людини, у п.2 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод, у п.2 ст.14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, у принципі 36 Зводу принципів захисту всіх осіб, у ст. 62 Конституції України закріплено одне з найважливіших положень демократичної, правової держави презумпцію невинуватості, згідно з якою особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути притягнута до відповідальності, доки її вину не буде доведено в законному порядку; ніхто не зобовязаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення; обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зміст принципу «поза розумним сумнівом» сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України», відповідно до якого доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом. Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає із зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення. Отже, докази повинні бути настільки переконливими, що сумнівів при розгляді справи не повинно бути, а якщо вони є, то повинні тлумачитись тільки на користь особи, відносно якої вирішується питання щодо притягнення до відповідальності.

Крім того увідповідності до вимог п. 5 ст. 266 КУпАП огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним

Отже прямих, безспірних і безсумнівних доказів винуватості ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, в ході судового розгляду не здобуто, а під час судового розгляду у його діях не встановлено складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.130 КУпАП, як і самої події правопорушення.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 33, 130, 247, 283, 284, 285 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Апеляційного суду Рівненської області через Зарічненський районний суд Рівненської області.

Суддя А. В. Дідик