"09" лютого 2018 р. Справа № 363/457/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2018 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Вишгородського відділу поліції Головного управління національної поліції в Київській області відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працюючого кухарем у ресторані «Кураж», зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 187 Кодексу України,-

В С Т А Н О В И В :

15.01.2018 року близько 23 години 00 хвилин ОСОБА_1 був відсутній за місцем свого проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, оскільки перебував у м. Києві, чим порушив встановлені відносно нього правила адміністративного нагляду, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Крім того, 21.01.2018 року близько 23 години 30 хвилин ОСОБА_1 був відсутній за місцем свого проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, оскільки перебував у м. Києві, чим порушив встановлені відносно нього правила адміністративного нагляду, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Частиною 1 статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до частини 2 статті 187 КУпАП, зокрема, порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов'язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, - тягнуть за собою накладення штрафу від десяти до п'ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти відсотків заробітку, а в разі, якщо за обставинами справи з урахуванням особи порушника застосування цих заходів буде визнано недостатнім, - адміністративний арешт на строк до п'ятнадцяти діб.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав повністю.

Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 16.05.2016 року стосовно ОСОБА_1 було встановлено адміністративний нагляд терміном на 2 роки, зокрема заборонено вихід з будинку по постійному місцю проживання з 22:00 до 06:00 год., заборонено відвідувати кафе, бари, ресторани, ринки, супермаркети тощо з метою придбання спиртних напоїв, заборонено виїжджати за межі району (міста), де він проживає, без дозволу територіального відділу поліції.

Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 10.03.2017 року ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення встановленого стосовно нього правила адміністративного нагляду, а саме ч. 1 ст. 187 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, що був складений у присутності правопорушника та підписаний останнім.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, оцінивши досліджені докази, суд приходить до висновку про те, що дії ОСОБА_1, які виразилися в повторному порушенні адміністративного нагляду, правильно кваліфіковані за частиною 2 статтею 187 КУпАП; вину ОСОБА_1 вважаю доведеною.

Статтею 2 Закону України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі» встановлено, що адміністративний нагляд встановлюється з метою запобігання вчиненню злочинів окремими особами, звільненими з місць позбавлення волі, і здійснення виховного впливу на них.

У відповідності до ст.ст. 23, 33 КУпАП при призначенні покарання суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника та обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність і вважає, що оскільки адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, стягнення правопорушнику ОСОБА_1 слід призначити за ч. 2 ст. 187 КУпАП у вигляді штрафу в межах санкції статті за якою він притягується до відповідальності та за ч. 2 ст. 187 КУпАП у вигляді штрафу в межах санкції статті за якою він притягується до відповідальності.

Згідно до ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Відповідно до статті 40 -1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі, передбаченому ЗУ «Про судовий збір».

На підставі викладеного, керуючись ч.2 ст.187, ст.ст. 283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення:

-за ч. 2 ст. 187 КУпАП накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень;

-за ч. 2 ст. 187 КУпАПнакласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі пятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 (двісті пятдесят пять) гривень.

На підставі ст. 36 КУпАП остаточно накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі пятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 (двісті пятдесят пять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 352 (триста пятдесят дві) гривні 40 (сорок) копійок на користь держави.

Постанова суду може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд Київської області на протязі 10 днів.

Суддя М.Б. Баличева