Справа № 761/130/18
Провадження № 3/761/756/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2018 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Сидоров Є.В., при секретарі Бондарі В.Б., за участю прокурора Дяченка В.П., особи, відносно якої складений адміністративний протокол, ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління захисту економіки у м. Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Львова, українця, громадянина України, депутата Київської міської ради VIII скликання, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, за частиною 2 статті 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 5 від 03 січня 2018 року, ОСОБА_1, будучи суб'єктом відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, згідно з п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», депутатом Київської міської ради VIII скликання, порушив вимоги частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 2 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 958/29088 від 15 липня 2016 року, зі змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18 серпня 2016 року, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України за № 1153/29283 від 19 серпня 2016 року, а саме: несвоєчасно повідомив про суттєві зміни у майновому стані.

Такі дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення, визнав повністю, підтвердив обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення та пояснив, що на момент придбання майна, тобто станом на 23.11.2017 року, він не знав про необхідність повідомляти НАЗК шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування протягом десяти днів після отримання доходу або придбання майна на суму більше ніж 80 000 грн. Щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік він подав вчасно, однак через те, що при заповненні користувався допомогою сторонніх осіб, не ознайомився з положеннями закону щодо декларування суттєвих змін у майновому стані та відповідальності за їх порушення.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора Дяченка В.П., та ОСОБА_1, суд дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП визначено, що неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані є адміністративним правопорушенням, пов'язаним з корупцією.

Згідно з п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є, зокрема, депутати місцевих рад.

Зазначене вище свідчить про те, що ОСОБА_1, будучи депутатом Київської міської ради VIII скликання, є суб'єктом відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

У свою чергу, положенням частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно ч. 3 ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2017 рік», прожитковий мінімум, встановлений для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, становив 1 600 грн.

Згідно з п. 6 розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10 червня 2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 959/29089 від 15 липня 2016 року, суб'єкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Таким чином, станом на 01 січня 2017 року ОСОБА_1 був зобов'язаний у десятиденний строк з моменту отримання доходу та/або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня 2017 року, тобто на суму більше 80 000 грн., письмово повідомити про суттєві зміни у своєму майновому стані Національне агентство з питань запобігання корупції.

У свою чергу, 23 листопада 2017 року на підставі договору купівлі-продажу №2217 ОСОБА_1 набув право приватної власності на об'єкт нерухомого майна, а саме: квартиру загальною площею 118 м2, розташовану за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н., АДРЕСА_1, вартістю 716 400 грн. 41 коп., що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 23.11.2017 р., укладеним між ТОВ «Ванда» та ОСОБА_1 та інформаційною довідкою, отриманою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру власності на нерухоме майно.

При цьому, як вбачається з витягу з публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані лише 19.12.2017 р., тобто через 26 днів після придбання майна, тобто несвоєчасно.

Таким чином, ОСОБА_1, будучи обізнаним щодо вимог Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи обов'язок повідомляти у десятиденний строк про суттєві зміни у майновому стані, не зробив цього та несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про придбання 23 листопада 2017 року квартири загальною площею 118 м2, розташованої за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н., АДРЕСА_1, вартістю 716 400 грн. 41 коп., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 1 січня 2017 року.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, у зв'язку з чим він підлягає притягненню до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в межах санкції зазначеної статті.

Обставин, що обтяжували чи пом'якшували б відповідальність ОСОБА_1 за вчинення вказаного правопорушення судом не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 33, 172-6, 283-285, 287-291 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, винним у вчиненні адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП (протокол № 5 від 03 січня 2018 року).

Застосувати до ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одну тисячу сімсот) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, судовий збір на користь держави в розмірі 352 (триста п'ятдесят дві) грн. 40 (сорок) коп.

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше як через п'ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а у разі оскарження або опротестування такої постанови - не пізніше як через п'ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений частиною 1 статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання, роботи правопорушника або за місцезнаходженням його майна у порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП.

Постанова суду підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

На постанову суду по справі про адміністративне правопорушення може бути подана скарга до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя Є.В. Сидоров