Справа № 495/137/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2018 року м. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Савицький С.І.

за участю прокурора Войтова Р.Г.

за участю особи, стосовно якої розглядається протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1

за участю захисника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Білгород-Дністровський Одеської області матеріали, що надійшли від Національної поліції України Департаменту захисту економіки в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, місце роботи: Білгород-Дністровська місцева прокуратура Одеської області, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

09.01.2018 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшли матеріали про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КпАП України у відношенні ОСОБА_1.

Згідно наданих матеріалів вбачається, що 04.01.2018 року оперуповноважений відділу Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_3 складений протокол про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення пов'язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КпАП України.

У протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що ОСОБА_1, скоїв адміністративне корупційне правопорушення, а саме, перебуваючи на посаді прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», не своєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною другою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Так, ОСОБА_1, починаючи з 2011 року по 13.04.2017 проходив службу в органах Прокуратури. 28.09.2011 ОСОБА_1 склав Присягу працівника Прокуратури. Наказом Прокуратури Одеської області від 15.12.2015 № 3481 юриста 2 класу ОСОБА_1 призначено на посаду прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Закону України «Про прокуратуру» - прокурор зобовязаний неухильно додержуватися присяги прокурора. За порушення присяги прокурор несе відповідальність, передбачену законом, а відповідно до п. 3 ч. 4 цієї ж статті Закону прокурор зобовязаний діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, прокурор Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_1 є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення повязаного з корупцією, згідно п.п. «е» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-УІІ «Про запобігання корупції» (далі - Закону).

Згідно із частиною другою статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 01 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК). Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700 VII «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції. обов'язкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 з означеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також в відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 9 ст. 8 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобовязаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Отже, прокурор органів прокуратури, як субєкт декларування має у обовязковому, визначеному законом порядку, подавати декларацію особи, повноваженої на виконання функції держави та виконувати додаткові заходи фінансового контролю, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

ОСОБА_1 порушено вимоги фінансового контролю, а саме не своєчасно подано повідомлення про суттєві зміни у майновому стані від придбання рухомого майна - набуття права власності на автомобіль марки «АUDІ А8» 2004 року випуску, вартістю 90000,00 грн.

Встановлено наступне:

- 02.02.2017 ОСОБА_1 в Територіальному сервісному центрі № 1841 Регіонального сервісного центру МВС в Житомирській області уклав договір № 1841/2017/315601 про придбання ним у ОСОБА_4 автомобіля марки AUDI А8» 2004 року випуску, вартістю 90000,00 грн., що становить більш ніж 56 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 01.01.2017 (1600,00грн).

Факт набуття ОСОБА_1 права власності на зазначений автомобіль підтверджується витягом з сайту «НАІС ДДАІ» МВС України, сформованим за результатами аналітичного пошуку.

Таким чином, право власності у ОСОБА_1 на транспортний засіб марки ««AUDI А8» 2004 року випуску чорного кольору загальною вартістю 90000 грн. виникло 02.02.2017 з моменту реєстрації у регіональному сервісному центрі МВС в Житомирській області.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2017 року - 1544 гривні, з 1 травня - 1624 гривні, з 1 грудня - 1700 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, з 1 травня - 1684 гривні, з 1 грудня - 1762 гривні.

Таким чином, набуття права власності на рухоме майно автомобіль, ОСОБА_1 загальною вартістю 90000 грн. перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року (50*1600грн. = 80000грн.), що свідчить про суттєву зміну майнового стану.

За таких умов у прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури виник обовязок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна автомобіля, повідомити про це НАЗК.

Відповідно до положень статей 251-253 Цивільного Кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого повязана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Тобто упродовж періоду часу з 00:00 год. 03.02.2017 по 23:59 год. 12.02.2017 у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено, що ОСОБА_1 не подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані набуття права власності на автомобіль марки «AUDI А8» 2004 року випуску, вартістю 90000,00грн., тобто порушив вимоги ч. 2 ст. 52 Закону.

В своїх поясненнях, наданих прокурору Одеської області від 13.04.2017, ОСОБА_1 підтвердив факт придбання автомобіля марки «AUDI А8» 2004 року випуску, вартістю 90000,00 грн. та зазначив, що на скільки він пам'ятає, на той час сайт НАЗК не працював, у звязку з чим дзвонив на телефонну лінію, однак жодної відповіді не отримав.

Згідно відповіді НАЗК №93-05/16382/118 від 23.05.2017 встановлено, що НАЗК щоденно здійснює моніторинг роботи інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», налагоджено постійну оперативну взаємодій з адміністратором Реєстру Державним підприємством «Українські спеціальні системи» щодо усунення перебоїв у функціонуванні системи.

Вжиття невідкладних заходів дозволило забезпечити функціонування Реєстру та реалізувати субєктами декларування обовязок щодо подання електронних декларацій відповідно до законодавства.

Не зважаючи на те, що ОСОБА_1 був обізнаний про необхідність повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані шляхом заповнення відповідного повідомлення на сайті НАЗК, станом на 20.06.2017 в Реєстрі відповідного повідомлення про придбання ОСОБА_1 автомобіля марки «AUDI А8» 2004 року випуску, вартістю 90000,00 грн. не має.

Таким чином, ОСОБА_1, будучи субєктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в їх порушення не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме придбання майна - транспортного засобу вартістю 90000 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 не виконав вимоги ч. 2 ст. 52 Закону, які виникли у нього, як у прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури, тобто місцем вчинення правопорушення є місце роботи Білгород-Дністровська місцева прокуратури, яка розташована за адресою: Одеська область, м. Білгород-Дністровський, вул. Незалежності (Калініна), 39.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_1, вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а саме несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вищевказаного адміністративного правопорушення не визнав та пояснив суду, що він раніше, за вказаними у протоколі про адміністративне правопорушення обставини, був звільнений з органів прокуратури. Не погоджуючись зі звільненням, він звернувся до суду з адміністративним позовом до прокуратури Одеської області про визнання протиправним та скасування наказу прокуратури Одеської області № 616к від 13 квітня 2017 року, поновлення на посаді прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури Одеської області; стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 28.08.2017 наказ в.о. прокурора Одеської області Саулко О.І. від 13 квітня 2017 року № 616к «Про притягнення до адміністративної відповідальності» за одноразове грубе порушення вимог Законів України «Про прокуратуру», «Про запобігання корупції», правил прокурорської етики, вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у чесності та непідкупності органів прокуратури, та звільнено з посади прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури та з органів прокуратури скасовано та поновлено його на посаді прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури.

Пояснив, що у відповідності до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Як вбачається з наказу про звільнення № 616к від 13 квітня 2017 року, який мається в матеріалах справи, прокуратурою Одеської області проведено перевірку додержанням прокурорами та слідчими вимог Закону України «Про запобігання корупції», під час якої встановлено, що ним, прокурором Білгород-Дністровської місцевої прокуратури юристом 1 класу ОСОБА_1 порушено вимоги зазначеного закону в частині подання повідомлення до Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані.

У своєму рішенні про скасування вищезазначеного наказу про звільнення, колегія суддів зауважила на тому, що дисциплінарним проступком визнається протиправне (умисне чи необережне) діяння (дія чи бездіяльність), тобто невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків при здійсненні повноважень, передбачених Конституцією України та Законами України, статутом, наказами керівника (установи) та іншими організаційно-розпорядчими документами, перевищення наданих повноважень, порушення обмежень, пов'язаних з проходженням державної служби, а також вчинок, що суперечить вимогам Кодексу професійної етики та поведінки прокурорсько-слідчого працівника.

Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків. Вина може виступати як умисел чи необережність. Характерні ознаки умислу: усвідомлення працівником суспільної шкідливості своєї поведінки; передбачення негативних наслідків такої поведінки; бажання настання шкідливих наслідків у результаті своєї поведінки або свідоме допущення їх. Залежно від характеру вольового ставлення особи до суспільно-шкідливих наслідків свого діяння визначають два види умислу: прямий - коли працівник, передбачаючи суспільно шкідливі наслідки своєї дії чи бездіяльності, бажає їх настання; побічний - коли працівник, передбачаючи суспільно шкідливі наслідки своєї дії чи бездіяльності, прямо не бажає їх, але свідомо допускає їх настання.

Отже, незалежно від форми вини обов'язковим її елементом є усвідомлення особою протиправності свого діяння. Форма вини впливає на ступінь тяжкості вчиненого проступку. Тобто дисциплінарний проступок, вчинений з необережності, вважається менш тяжким, ніж вчинений умисно. А від цього, своєю чергою, має залежати й вид дисциплінарного стягнення.

Таким чином, Одеським апеляційним адміністративним судом вже надано оцінку його діям, встановлено відсутність у його діях умислу на порушення Закону, тому відповідно прийнято рішення про поновлення його на посаді, рішення прокурора області про звільнення у звязку з порушенням вимог Закону України «Про запобігання корупції» - скасовано.

Крім того, під час складання та вручення адміністративного протоколу він письмово вказував що, ним 02 лютого 2017 року направлено до НАЗК повідомлення про суттєві зміни в майновому стані згідно вимог Закону України «Про запобігання корупції» через поштове відділення, але цей доказ взагалі не був взятий до уваги.

Також, в матеріалах адміністративної справи мається відповідь НАЗК, згідно до якої вбачається, що НАЗК отримав його повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Проте, надана копія відповіді НАЗК, уповноваженою особою майором поліції ОСОБА_3 взагалі проігноровано лист уповноваженого органу про отримання повідомлення, що взагалі виключає підстави для складання протоколу. Також, під час складання протоколу реалізуючи своє право на захист, він просив уповноважену особу надати адвоката на що йому було безпідставно відмовлено про що зроблено відповідний запис у протоколі.

Зокрема, він звертає увагу суду, що з моменту його звільнення 14.04.2017 до 04.01.2018 пройшло майже 9 місяців, тобто вказаний протокол було складено у порушення вимог ч. 3 ст. 38 КУпАП України, хоча управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України отримало матеріали щодо його звільнення ще 10.06.2017, про що мається лист вказаного управління захисту економіки до прокурора Одеської області від 10.07.2017 №6531/39/114/02- 2017 на вих. Прокуратури Одеської області №32-234-17вих від 13.06.2017 згідно до якого управління захисту економіки отримали матеріали щодо нібито вчинення ним правопорушення повязаного з корупцією про що складено відповідний протокол.

Також пояснив, що ч. 2 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції № 25 «Про внесення змін до Форми декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування» у Формі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, затвердженої зазначеним рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091, внесено такі зміни:

1) слова «мінімальних заробітних плат» замінити словами та цифрою «прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня».

Згідно історії вище вказаного документу, що міститься на офіційному сайті набрав чинності 17.02.2017, тобто через 15 днів після придбання мною автомобіля, до вказаного часу у формі повідомлення про суттєві зміни майнового стану розрахунок був 50 прожиткових заробітних плат тобто 50*3200грн =160 000 гривень.

З урахуванням викладеного, просив суд закрити адміністративне провадження по вказаному адміністративному протоколу у звязку з відсутністю в його діях адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП.

Захисник ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1, просив провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, оскільки на час придбання транспортного засобу діяла сума у 50 мінімальних заробітних плат, що станове 160 000грн., отже ОСОБА_1 взагалі не зобовязаний був надсилати будь-які повідомлення на адресу НАЗК.

Прокурор прокуратури Одеської області ОСОБА_5 в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винним у порушенні ч. 2 ст. 172-6 КпАП України та піддати його адміністративному стягненню на підставі санкції даної статті. Пояснив, що суд не повинен брати до уваги рішення апеляційного адміністративного суду Одеської області, оскільки воно не відноситься до справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 На його думку, протягом десяти днів ОСОБА_1 мав можливість надати до НАЗК зміни у майновому стані, як того вимагає закон. Так, вбачається, що ОСОБА_1 чинив певні дії для повідомлення НАЗК, але вважає їх недостатніми. На теперішній час на сайті НАЗК досить не має повідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни у майновому стані.

Заслухавши учасників судового засідання, вивчивши протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КпАП України у відношенні ОСОБА_1, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 248 КпАП України, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Як вбачається з наданих до суду матеріалів справи, у відношенні ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КпАП України, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

У відповідності до ч. 2 ст. 172-6 КпАП України, адміністративної відповідальності підлягає неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

З наданої ОСОБА_1 копії квитанції № 96360 про поштове відправлення, вбачається, що ним 02.02.2017 року на адресу Національного агентства з питань запобігання корупції було направлено кореспонденцію.

Згідно копії акту Національного агентства з питань запобігання корупції № 91-18/67/17 від 03.05.2017 року, яка міститься в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, вбачається, що на адресу агентства надходила кореспонденція від ОСОБА_1 з повідомленням про суттєві зміни в майновому стані на трьох аркушах, а також додано копію самого повідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни в майновому стані.

З урахуванням викладеного, суд приходить до переконання, що ОСОБА_1 належним чином повідомив про суттєві зміни в майновому стані, та його дії відповідають вимогам ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Крім того, в матеріалах справи, на арк. № 18, міститься пояснення ОСОБА_1 про те, що він дійсно придбав автомобіль марки АUDI на суму 90 000грн. Оскільки сайт НАЗК не працював, він поштою відправив повідомлення про суттєві зміни в майновому стані на адресу НАЗК.

Враховуючи практику Європейського суду, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» повинна застосовуватись судами як джерело права, на особу, що підозрюється у скоєнні адміністративного правопорушення, розповсюджується презумпція невинуватості.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобовязаний доводити свою невинуватість. Відтак обовязок доказування обставин (предмету доказування) у даній категорії справ лежить на посадовій особі, яку уповноважено складати адміністративні матеріали.

Поряд з цим, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ для забезпечення однакового і правильного застосування судами загальної юрисдикції Закону України «Про запобігання корупції» та положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, з метою уникнення неоднозначного тлумачення норм закону в судовій практиці та запобігання помилкам при розгляді справ про окремі адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, діючи відповідно до п. 7 розділу XII «Перехідні положення» Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-УІІІ «Про судоустрій і статус суддів», звернув увагу суддів першої та апеляційної інстанцій на те, що вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КпАП України, слід враховувати обєктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його обєктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації та повідомлення про суттєві зміни майнового стану, якими у свою чергу є технічні збої офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію та повідомлення про суттєві зміни майнового стану.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення не вбачається, що орган, який склав протокол, надав належні докази про належну та безперебійну роботу офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції у період вказаний у протоколі про адміністративне правопорушення.

Крім того, 13.01.2017 року Національним агентством з питань запобігання корупції прийнято рішення № 25 «Про внесення змін до Форми декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування».

Відповідно до частини першої статті 8, частини першої статті 46 та частин другої, третьої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з питань запобігання корупції вирішило:

1. У Формі декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженої рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 960/29090, слова «мінімальних заробітних плат, встановлених на» замінити словами «прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на».

2. У Формі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, затвердженої зазначеним рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091, внести такі зміни:

1) слова «мінімальних заробітних плат» замінити словами та цифрою «прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня»;

2) слова «мінімальних заробітних плат, встановлених на» замінити словами «прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на».

Зазначене рішення Національного агентства з питань запобігання корупції набрало чинності 17.02.2017 року, про що є відповідна інформація на офіційному сайті http://zakon0.rada.gov.ua.

Законом України від 21 грудня 2016 року № 1801-VІІІ «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року встановлено мінімальну заробітну плату у наступному розмірі: у місячному 3200 гривень.

Таким чином, відповідно до діючого законодавства на час придбання ОСОБА_1 транспортного засобу, необхідно було вказувати суттєві зміни в майновому стані у випадку, коли майновий стан змінився на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат: 3200*50=160 000грн.

Враховуючи те, що рішення НАЗК про зміну значень «мінімальних заробітних плат» на «прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на», набрало чинності 17.02.2017 року, суд приходить до висновку, що в період з 02.02.2017 року по 12.02.2017 року ОСОБА_1 не мав обовязку повідомляти НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, у звязку з тим, що сума придбаного майна не перевищувала встановлений законом на той час розмір, при перевищенні якого особа повинна повідомити про зміни в майновому стані.

Відповідно до вимог ст. 280 КпАП України, суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 КпАП України. У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Відповідно до вимог ст.ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

Таким чином, з матеріалів адміністративної справи вбачається, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, а саме не було виявлено фактів порушення несвоєчасного подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази та надавши їм оцінку, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КпАП України, тому провадження по справі необхідно закрити у звязку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 9, ч.2 ст.172-6, 245, 247, 251, 252, 280, 283, 284, 285, 287-289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі № 495/137/18 у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КпАП України закрити у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 КпАП України, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя С.І. Савицький