Справа № 307/37/18
Провадження № 3/307/40/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2018 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Розман М.М., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, прокурора Фістер О.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканцем с. Німецька Мокра, вул. Марії Терезії, 30А, Тячівського району Закарпатської області України, громадянин України, інвалід 3 групи, учасник бойових дій, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, передбачене ст. 172-6 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1, обіймаючи посаду єгеря Усть-Чорнянського лісництва ДП «Мокрянське ЛМГ» з липня 1991 року по теперішній час, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, як посадова особа уповноваженою на виконання функцій держави та яка є субєктом відповідальності за корупційне правопорушення згідно підпункту: е) п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч. 1 ст. 45 вказаного Закону, несвоєчасно без поважних причин, тобто після встановленого періоду декларування ( до 01.05.2017 року) , а саме 20.07.2017 року опублікував на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію за 2016 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 в суді свою вину визнав повністю та пояснив, що дійсно у встановлений строк не подав декларацію в електронному виді, хоч про обовязковість подачі такої знав, так як був повідомлений про це адміністрацією ДП «Мокрянського ЛМГ», однак, не був достатньо обізнаним із правильністю і періодом часу її подачі. Крім того, подавав декларацію в письмовому виді.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, з врахуванням висновку прокурора, який вважає факт вчинення правопорушення доведеним, приходжу наступного висновку.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що субєкти декларування - це особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першоїстатті 3 цього Закону, інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно з наказом 125/к від 01.07.1991 року ОСОБА_1 призначено на посаду посаду єгеря Усть-Чорнянського лісництва.

Відповідно до примітки до ст. 172-6 КУпАП, субєктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно до п. «е» ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктами, на яких поширюються дія цього Закону, є посадові та службові особи державної лісової охорони до якої відноситься посада єгеря згідно Положення «Про державну лісову охорону» затвердженого постановою КМУ від 16 вересня 2009 року № 976.

Відповідно до п.9 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення повязане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеноюу ч.1 ст.3 цього Закону, за яке Законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до п. 13 ст.1 вказаного Закону субєкти декларування особи зазначені у п.1, підпункту «а» п.2 ч.1 ст. 3 цього Закону, інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 року №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено , що система подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на першому етапі розпочинає свою роботу з 01.09.2016 року для службових осіб, які станом на 01.09.2016 року займають згідно з ст.. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Як встановлено в суді, ОСОБА_1 з липня 1991 року і станом на 01.05.2017 року займав посаду єгеря Усть-Чорнянського лісництва ДП «Мокрянське ЛМГ», а тому був зобовязаний подати щорічну декларацію за 2016 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в період з 01 січня до 01 травня 2017 року включно.

Відповідно до інформації з офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_1 опублікував в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування щорічну декларацію за 2016 рік, 20 липня 2017 року.

Таким чином в період з 01.01.2017 року по 01.05.2017 року ОСОБА_1, усвідомлюючи обовязок подання щорічної декларації за 2016 рік, мав можливість у зазначений період подати щорічну декларацію за 2016 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, але подав її лише 20.07.2017 року, тобто несвоєчасно.

Обєктивних причин щодо несвоєчасності подання та оприлюднення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_1 не встановлено.

Вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад адмінправопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч.1 КУпАП, як несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави, що стверджується, крім його особистого визнання, даними протоколу про адміністративне правопорушення № 15 від 03.01.2018 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1, пояснення юрисконсульта ДП «Мокрянського ЛМГ» ОСОБА_2, повідомлення Управлінням захисту економіки в Закарпатській області від 23.05.2017 року за № 93-05/16382/118.

Згідно з вимогами ст.ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та обєктивне зясування обставин справи, зокрема підлягають для зясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, водночас рішення приймається на підставі доказів, долучених у суді й оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При цьому, в кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Враховуючи конкретні обставини справи, ступінь вини ОСОБА_1, відсутність негативних наслідків від вчиненого правопорушення , дані про його особу, який раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, а також те, що ОСОБА_1 працював на посаді єгеря Усть-Чорнянського лісництва ДП «Мокрянське ЛМГ» з липня 1991 року по теперішній час, згідно зі службовою характеристикою за час роботи зарекомендував себе виключно з позитивної сторони, є учасником бойових дій та іналідом третьої групи, вважаю за можливе на підставі ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП у звязку з малозначністю вчиненого ним адміністративного правопорушення, обмежившись щодо нього усним зауваженням.

В даному випадку застосування такого заходу, як усне зауваження буде достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобігання вчинення нових правопорушень.

Керуючись ст.ст. 22, 33, 172-6, 283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В :

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, обмежившись щодо нього усним зауваженням, а справу про адміністративне правопорушення відносно нього закрити.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Тячівський районний суд на протязі 10 днів з дня її винесення.

Суддя Тячівського районного суду: Розман М.М.