Справа № 199/9164/17
ПОСТАНОВА

іменем України

07.02.2018 місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Лисенко В.О.,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працюючого охоронцем, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, який притягується до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 1732 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 967812 від 11.12.2017 за ч. 2 ст. 1732 КУпАП ОСОБА_1 08.12.2017 приблизно о 03:00 годині за адресою: м. Дніпро, вул. Руставелі, 77, висловлювався нецензурною лайкою на адресу своєї сестри ОСОБА_2, чим вчинив насильство у сімї.

ОСОБА_1, будучи своєчасно сповіщеним про місце і час судового розгляду справи, до суду не зявився, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надавав.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбаченого ст. 1732 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обовязковою. У разі ухилення від явки на виклик судді районного у місті суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Враховуючи, що ст. 277 КУпАП, визначені стислі строки розгляду справ, передбачених ст. 1732 КУпАП, приймаючи до уваги вимоги ч. 3 ст. 268 КУпАП, щодо обовязкової участі особи при розгляді справи, законодавцем в п. 1) ч. 2 ст. 262 КУпАП також передбачена можливість адміністративного затримання особи при вчиненні адміністративного правопорушення вчинення насильства в сімї, невиконання захисного припису або не проходження корекційної програми, яке провадиться органами внутрішніх справ (Національною поліцією).

Таке адміністративне затримання, як зазначено в ч. 1 ст. 260 КУпАП, можливе з метою забезпечення своєчасного і правильного розгляду справ та виконання постанов по справах про адміністративні правопорушення.

З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 не затримувався Національною поліцією в порядку ст.ст. 260-263 КУпАП з метою забезпечення своєчасного і правильного розгляду справи. При цьому, ОСОБА_1 ухилився від явки до суду, а постанова про його привід працівниками Національної поліції не виконана.

За таких обставин слід зазначити, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, коли кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний повно, всебічно та обєктивно зясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Приймаючи до уваги поведінку ОСОБА_1, який ухилившись від суду, не бажав особисто приймати участь в розгляді справи, враховуючи бездіяльність Національної поліції, яка не забезпечила явку ОСОБА_1 до суду, з метою недопущення затягування розгляду справи та розгляду її у розумні строки, справа розглянута в межах складеного протоколу про адміністративне правопорушення та на підставі наявних у ній доказів.

Так, відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 1732 КУпАП (в редакції від 12.02.2015) передбачена адміністративна відповідальності за вчинення насильства в сім'ї.

У звязку з цим слід зазначити, що згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява № 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 51 КУпАП стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням».

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого. Санкція ч. 2 ст. 1732 КУпАП передбачає досить суворе стягнення у вигляді адміністративного арешту, а тому дана справа про адміністративне правопорушення розглядається з дотриманням стандартів ЄСПЛ, притаманних кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений має бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.

ЄСПЛ у рішенні від 25.07.2000 у справі «Матточча проти Італії» зазначив, що: «Обвинувачений у скоєнні злочину має бути негайно і детально поінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення, а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь детальності інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого про нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту».

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Незважаючи на вимоги ч. 2 ст. 251 КУпАП та вищевказані рішення ЄСПЛ, які, згідно ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», обовязкові і для працівників Національної поліції, протокол про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, який визначає межі судового розгляду і є доказом по справі, всупереч вимог ст. 256 КУпАП, не містить відомостей стосовно обєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1732 КУпАП, а саме: в протоколі не зазначено, які конкретно умисні дії вчинив ОСОБА_1: фізичного, психологічного чи економічного характеру і чи була або могла бути завдана шкода фізичному або психічному здоровю потерпілого, приймаючи до уваги і те, що в протоколі про адміністративне правопорушення працівником поліції зазначено, що потерпілого у цій справі не має.

В справі також відсутні конкретні дані, що характеризують ОСОБА_1, зокрема, чи притягався він раніше до адміністративної відповідальності за ст. 1732 КУпАП і чи було його піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених ст. 1732 КУпАП, оскільки його дії кваліфіковані за ч. 2 ст. 1732 КУпАП.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог п. 1) ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в справі відсутні обєктивні і належні докази, які б підтверджували наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1732 КУпАП, в діях ОСОБА_1, у звязку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1) ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

На підставі п. 1) ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1за ч. 2 ст. 1732 КУпАП закрити, у зв'язку із відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська.

Суддя: В.О.Лисенко