Справа № 349/1901/17
Провадження № 3/349/12/18
П О С Т А Н О В А

іменем України

11 січня 2018 року м. Рогатин

Суддя Рогатинського районного суду Івано-Франківської області Лошак О.О. розглянувши матеріали справи, які надійшли від Рогатинського відділення поліції Тисменицького відділу поліції ГУНП в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, українця, інваліда ІІІ групи, не працюючого, -

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія АА № 677552 від 18 жовтня 2017 року звинувачується у вчиненні дрібного хуліганства, а саме у тому, що 18 жовтня 2017 року року о 13 год. в смт.Букачівці Рогатинського району Івано-Франківської області, в громадському місці висловлювався нецензурними словами на адресу ОСОБА_2, чим порушував громадський порядок і спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вини не визнав. Пояснив, що 18 жовтня 2017 року в смт.Букачівці на вулиці зустрів ОСОБА_2, з якою протягом 17 років проживав в незареєстрованому шлюбі. Сварку між ними спровокувала сама ОСОБА_2, конфлікт тривав кілька хвилин, очевидців конфлікту не було, нецензурної лайки він не вживав. Просив провадження у справі закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали адміністративної справи, приходжу до висновку, що провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП підлягає закриттю з наступних підстав.

За ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст.245 КУпАП суд зобов`язаний всебічно, повно і обєктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

За ст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За ст.256 КУпАПУ протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, яке тягне накладення стягнення у виді штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадських робіт на строк від сорока до шестидесяти годин, або виправних робіт на строк від одного до двох місяців, або адміністративного арешту на строк до п'ятнадцяти діб. Згідноз диспозиції статті 173 КУпАП об'єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов'язковою ознакою суб'єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття "інших подібних дій", що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з'ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом.

З об'єктивної сторони хуліганство, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб'єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства, тобто хуліганським мотивом.

Судом встановлено, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 18 жовтня 2017 року виник на ґрунті особистих тривалих неприязних відносин, що підтверджується поясненнями ОСОБА_1 У протоколі серія АА №677552 не зазначені свідки правопорушення, потерпілі від вчиненого.

Суд приходить до висновку, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 18 жовтня 2017 року року мав місце, виник через відсутність взаєморозуміння між особами, які спільно проживали протягом тривалого часу в незареєстрованому шлюбу, періодично підтримують стосунки і надалі. Однак будь-які докази, що Якимів порушив громадський порядок і спокій громадян до матеріалів справи не долучено та в судовому засіданні не встановлено. Між колишнім подружжям склалися стійкі неприязні відносини з проявами недоброзичливості через відсутність взаєморозуміння і поваги один до одного.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об'єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров'я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров'я, крім інших ознак, перебувають об'єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб'єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до роз'яснень, даних у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22 грудня 2006 року "Про судову практику у справах про хуліганство" суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім'ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 виник на ґрунті особистих неприязних стосунків, тривав кілька хвилин. Такі обставини, встановлені у судовому засіданні за відсутності свідків конфлікту, підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, образливого чіпляння до громадян, що б порушувало громадський порядок.

На підставі наведеного суд приходить до висновку, що провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП необхідно закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247,283,284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Івано-Франківської області через Рогатинський районний суд Івано-Франківської області.

Суддя: О.О.Лошак