ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" січня 2018 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Муратова С.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова адміністративний матеріал, що надійшов з Управління патрульної поліції у м. Харкові про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення БР № 201599 від 09.10.2017, 09.10.2017 о 00-05 год. ОСОБА_1 керував автомобілем НОМЕР_1, за адресою: м. Харкові, вул. Чкалова, 61, з ознаками алкогольного спяніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, нечітка мова. Від проходження огляду на стан спяніння на місці із застосуванням приладу «Драгер» та у ХОНД КЗОЗ водій відмовився в присутності двох свідків.

ОСОБА_1. в судове засідання повторно не зявився, про час і місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином (а.с. 41, 42).

В ході розгляду справи, в судовому засіданні 01.12.2017 ОСОБА_1 не погодився з протоколом про адміністративне правопорушення, зазначав, що пояснив, що 09.10.2017 він рухався по вул. Героїв Праці у м. Харкові в напрямку вул. Шевченко, не впорався з керуванням та ненавмисно скоїв ДТП на перехресті вул. Шевченко та вул. Ковпака, перебуваючи в шоковому стані, не залишися на місті скоєння ДТП та поїхав далі по вул. Жилярді, так як його автомобіль було пошкоджено, він зупинився. До нього підїхав автомобіль патрульної поліції, він одразу погодився, що скоїв ДТП і на нього було складено протокол. Визнає, що скоїв ДТП, але не погоджується з тим, що на нього було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП, оскільки він не перебував у стані алкогольного спяніння, крім того, приладу «Драгер» не було та він не відмовлявся проходити огляд.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Як зазначено вище, судом вживалися заходи для повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, останній повідомлявся належним чином, даних на підтвердження клопотання про відкладення судового засідання у звязку з перебуванням на лікарняному даних не надав, інших клопотань про відкладення судового засідання до суду не надійшло.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи викладене, також приймаючи до уваги, що в ході розгляду справи ОСОБА_1 надавав пояснення, заявляв клопотання, зокрема, про витребування з УПП у м. Харкові відео запису подій 09.10.2017, достовірно обізнаний про знаходження справи в провадженні суду, та повторно не прибув у судове засідання, суд, у відповідності зі ст. 268 КУпАП, вважає можливим закінчити розгляд справи за відсутності ОСОБА_1

В судовому засіданні 18.12.2017, за клопотанням особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, допитано свідка ОСОБА_2, який пояснив, що він рухався на своєму автомобілі по вул. Сидора Ковпака в напрямку вул. Чкалова у м. Харкові та побачив патрульний автомобіль, а поряд з ним ще один автомобіль, котрий був розбитий. Біля магазину «Хома» по вул. Чкалова його зупинили працівники поліції, котрі пояснили, що у них є підозра, що зупинений раніше водій знаходиться у стані алкогольного спяніння. Він припаркував автомобіль, та прослідував з працівником поліції. На місті, куди вони прийшли, стояв автомобіль Субару, поруч молодий чоловік, з ознаками алкогольного спяніння. Один з працівників поліції пояснив водію, що його підозрюють у скоєнні ДТП, що не зупинився на вимогу, що за ним гналися, та те що він перебував у стані алкогольного спяніння. Після цього йому запропонували пройти тест на алкогольне спяніння на місці, продути спеціальний прилад. Він відмовився. В подальшому йому запропонували проїхати в диспансер та пройти обстеження там. Він також відмовився. Водій вів себе спокійно, нікому не грубіянив. Після цього їм запропонували розписатися в протоколі. Він розписався та залиш свій номер телефону. Коли він виїжджав, на місці пригоди ще залишилися працівники поліції, водій та його автомобіль.

Суд, дослідивши докази по справі, приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, виходячи з наступного.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, а також вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Відповідно до положень п.2 розділу І Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України Міністерства охорони здоровя України №1452/735 від 09.11.2015 (далі -Інструкція), огляду на стан спяніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані спяніння згідно з ознаками такого стану.

Ознаками алкогольного спяніння, згідно з п.3 розділу І Інструкції, є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкіряного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці.

Відповідно до п. 6 розділу І Інструкції, огляд на стан спяніння проводиться поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандарт; лікарем закладу охорони здоровя (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшерсько акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).

Згідно п. 7 розділу І Інструкції, у разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан спяніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоровя, якому надано право на його проведення відповідно до статті 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В розділі ІІ Інструкції визначено порядок проведення огляду на стан алкогольного спяніння поліцейським і оформлення його результатів, зокрема:

пункт 1 - за наявності ознак, передбачених пунктом 3 розділу І цієї Інструкції, поліцейський проводить огляд на стан спяніння за допомогою спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом;

пункт 3 - поліцейськими використовуються спеціальні технічні засоби, які мають, зокрема, сертифікат відповідності та свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки;

пункт 11 - оформлення матеріалів огляду на стан спяніння водія транспортного засобу здійснюється згідно з чинним законодавством.

Згідно Додатку 2 до Інструкції (пункт 10 розділу ІІ), затверджено ОСОБА_2 огляду на стан алкогольного спяніння з використанням спеціальних технічних засобів, в якому, крім іншого, повинно бути зазначено назву, номер спеціального технічного засобу, за допомогою якого проведений такий огляд.

Відповідно до пункту 15 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України 06.11.2015 № 1376, зареєстрованої в міністерстві юстиції України 01.12.2015 за № 1496/27941, до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Відповідно до ч. 1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення наряду з фактичними обставинами справи та даними про особу правопорушника вказуються нормативний акт, який передбачає відповідальність за інкриміноване правопорушення; прізвища, адреси свідків, якщо вони є; пояснення порушника, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно вимог ч. 3, ч. 4 ст. 256 КУпАП, у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

З наданих матеріалів судом встановлено, 09.10.2017 відносно ОСОБА_1 за вказаних вище подій було складено також протоколи про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених відповідно ст. 124 КУпАП (протокол серії БР № 201609) (а.с. 7), та ст. 122-4 КУпАП (протокол серії БР № 201610) (а.с. 8), в кожному з яких ОСОБА_1 поставив свій підпис, надав пояснення на окремому аркуші, про що зазначено в протоколі за ст. 124 КУпАП.

В подальшому, постановою Київського районного суду м. Харкова від 31.10.2017 ОСОБА_1 було визнано винним та накладено адміністративне стягнення за ст. 124, 122-4 КУпАП у вигляді штрафу на користь держави.

Однак, вказаний протокол серії БР № 201599 від 09.10.2017, складений відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, не містить даних щодо його підпису в протоколі, та надання ним пояснень, в тому числі відсутні пояснення особи щодо відмови ним від підписання протоколу чи надання пояснень в межах складеного протоколу. Наданий матеріал так само не містить його пояснень на окремому аркуші, другий примірник протоколу знаходиться в справі та особі не вручався. У вказаному протоколі та наданому матеріалі відсутні данні щодо відмови ОСОБА_1 від отримання його копії, та данні, що йому ОСОБА_1 розяснені процесуальні права, передбачені ст. 268 КУпАП.

В наданій розписці ОСОБА_1 від 09.10.2017 міститься лише посилання, що він зобовязується не сідати за кермо свого автомобіля та доставити його на евакуаторі за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 4). Однак, вказана розписка не містить причин такого зобовязання останнього (чи у звязку з ДТП, чи у звязку з відмовою особи від проходження огляду на стан спяніння).

Водночас, згідно вимог ч. 1 ст. 266 КУпАП, особи, які керують транспортними засобами, і щодо яких є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного спяніння, підлягають відстороненню від керування цими транспортними засобами, та оглядові на стан алкогольного спяніння.

У відповідності до вимог ч. 7 ст. 266 КУпАП, у разі відсторонення особи від керування транспортним засобом, можливість керування цим транспортним засобом надається уповноваженій нею особі, яка має посвідчення водія відповідної категорії та може бути допущена до керування транспортним засобом.

Проте, наданий до суду матеріал не містить даних щодо відсторонення ОСОБА_1 від керування транспортним засобом, та передачі управління ним уповноваженій особі. Не надані такі дані і в ході розгляду справи судом.

Крім того, відповідно до вимог п. 2.5 Правил дорожнього руху, вказаного в складеному протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного спяніння.

Виходячи зі складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 130 КУпАП, обєктивна сторона правопорушення полягає, зокрема, у відмові особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного спяніння.

Згідно ч. 2 ст. 266 КУпАП, огляд водія на стан алкогольного сп'яніння проводиться з використанням спеціальних технічних засобів поліцейським у присутності двох свідків.

Відповідно ч. 3 ст. 266 КУпАП, у разі незгоди водія на проведення огляду на стан алкогольного сп'яніння, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров'я. Перелік закладів охорони здоров'я, яким надається право проведення огляду особи на стан алкогольного сп'яніння, затверджується управліннями охорони здоров'я місцевих державних адміністрацій. Проведення огляду осіб на стан алкогольного сп'яніння в інших закладах забороняється.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні зазначив, що коли він виїжджав, на місці пригоди ще залишалися працівники поліції, водій та його автомобіль. Щодо відмови ОСОБА_1 від підписання протоколу, ОСОБА_2 нічого не пояснив. Крім того, зазначив про відсутність приладу «Драгер», вказуючи, що він не памятає наявність такого приладу.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечував свою відмову від проходження медичного огляду на стан алкогольного спяніння, вказуючи також, що прилад «Драгер» був відсутній та йому не надавався.

ОСОБА_3, зазначений в протоколі про адміністративне правопорушення, на виклики суду для допиту в якості свідка, в судові засідання не зявився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду (а.с. 12, 17, 27, 34, 37-38, 40, 43), причини неявки суду не повідомив.

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення та у доданих до нього матеріалах не зазначено, у якому саме медичному закладі, за якою адресою ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду на стан алкогольного спяніння, а міститься лише посилання на назву (абревіатуру) «ХОНД КЗОЗ» (а.с. 1).

Більш того, в письмових поясненнях свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 взагалі відсутнє посилання на будь-який медичний заклад, у якому ОСОБА_1, згідно пояснень, відмовився від проходження огляду (а.с. 2, 3).

Судом направлялися запити від 01.12.2017 та 18.12.2017 до Управління патрульної поліції м. Харкова, інспектора роти №2 батальйону 2 УПП в м. Харкові ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_4, яким складено протокол, щодо повідомлення, чи здійснювалася фіксація вказаних у протоколі обставин за допомогою технічних приладів, технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, якщо так, надати копію диску з відповідними даними та забезпечити явку інспектора роти 2 батальйону 2 УПП в м. Харкові ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_4С в судове засідання (а.с. 24, 33). Вказані запити отримано відповідно 11.12.2017 та 26.12.2017 (а.с. 28, 36), однак, ніякої відповіді не надано, інспектор до суду також не прибув.

Наведені вище обставини мають суттєве значення для правильного вирішення справи, оскільки неправильне оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення унеможливлює визнання судом здобутих по справі доказів належними та допустимими, в розумінні вимог ст. 251 КУпАП. За вказаних обставин, доказів того, що працівники поліції дійсно пропонували ОСОБА_1 пройти медичний огляд на стан алкогольного спяніння у встановленому законом порядку на місці зупинки, від якого останній відмовився, матеріали справи не містять.

У справах «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyevav.Russia»,рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За змістом вимог ст. 256, ч. 1 ст. 257 КУпАП питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише в межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України.

Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КпАП України, що є підставою для закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КпАП України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 130, 245, 247, 251, 252, 280, 283, 284 КпАП України, суд, -

УХВАЛИВ:

Провадження по справі ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч. 1 ст. 130 КпАП України закрити.

Постанова може бути оскаржена особою, відносно якої складено протокол, її захисником, або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга або протест прокурора подаються до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м. Харкова.

Суддя С.О. Муратова