П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2018 року суддя Солом'янський районний суд м. Києва Кізюн Л.І., при секретарі Рахімовій Н.В., за участю представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил ОСОБА_6, представника Київської міської митниці ДФС України Глущенко Н.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської міської митниці ДФС України про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає за адресою: АДРЕСА_1, працює медичним інженером ТОВ «Сканмедикс», за ознаками порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України, -

в с т а н о в и в:

До Солом'янського районного суду м. Києва від Київської міської митниці ДФС України надійшов адміністративний матеріал з протоколом про порушення митних правил №0963/10000/17 від 14.10.2017 року, складений відносно громадянина України ОСОБА_4, за ст. 471 МК України.

З зазначеного протоколу вбачається, що 14.10.2017 року о 13 год.30 хв. на митному посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» Київської міської митниці ДФС під час проведення митного контролю в багажному відділенні сектору «Відліт» Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни) за допомогою рентген-апарату в багажі, який належить громадянину України ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який слідував до Дубай рейсом FZ728 літаком авіакомпанії «Flydubai», було виявлено предмет, зовнішньо схожий на самовар, початок ХХ століття виготовлення, який імовірно має ознаки культурної та/або історичної цінності.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка відповідно до п. 1.10 Правил застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом, затверджених наказом Державної митної служби України від 18.02.2006 року № 137 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.03.2006 року за № 217/12091), позначає закінчення «зеленого коридору» та після перетину якої настає відповідальність за порушення митних правил, про що зазначено на інформаційному стенді, розміщеному в зоні митного контролю, пасажира було зупинено та запрошено до оглядової кімнати з метою проведення митного огляду багажу. Під час огляду було виявлено предмет зовнішньо схожі на самовар початок ХХ століття виготовлення, що має ознаки культурної та/або історичної цінності.

Зазначений предмет знаходився у валізі пасажира без ознак приховування.

Вказаний предмет при переміщенні через митний кордон України підлягає обов'язковому письмовому декларуванню відповідно до чинного законодавства України та наданню дозвільних документів на їх переміщення через митний кордон України. Зазначений предмет вилучені по даному протоколу про порушення митних правил.

Для повного та всебічного розгляду справи 19.10.2017 року призначена мистецтвознавча експертиза.

За результатами мистецтвознавчої експертизи, відповідно до висновку від 04.12.2017 року Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), наданий самовар ідентифіковано як: самовар кінець XIX - початок XX століття (Російська Імперія м. Тула), що має культурну цінність, як об'єкт матеріальної культури, що має історичне значення. Для переміщення вищезазначеного самовару через митний кордон України потрібно оформити Свідоцтво на право вивезення (Наказ Міністерства Культури № 258 від 22.04.2002. Інструкція про порядок оформлення права на вивезення, доп. 1, п. 12).

Орієнтовна вартість самовару на дату переміщення через митний кордон України становить - 1 900 грн.

Таким чином, громадянин України ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, своїми діями обрав порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони чи обмеження. Пасажир митної декларації не заповнював, з приводу декларування даних предметів до інспекторів митниці не звертався.

Відповідно до п.4, п.5 ст. 366 Митного кодексу України, громадянин самостійно обирає «зелений коридор» або «червоний коридор» для проходження митного контролю. Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України предмети не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Ст.ст. 196, 197 МК України встановлено порядок переміщення через митний кордон України окремих видів товарів, на які встановлені заборони або обмеження.

При цьому, своїми діями пасажир громадянин України ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 року, порушив вимоги Закону України від 21.09.1999 №1068-XIV «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей», Наказу Міністерства культури та мистецтв України від 22.04.2002р. № 258 «Про затвердження інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України».

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ч.1 статті 471 Митного кодексу України.

У зв'язку з чим, 14 жовтня 2017 року посадовою особою Київської міської митниці ДФС у відношенні громадянина України ОСОБА_4 було складено протокол № 0963/10000/17 про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України.

Представник Київської міської митниці ДФС України Глущенко Н.В. в судовому засіданні вважала обставини викладені в протоколі №0963/10000/17 від 14.10.2017 року доведеними та просила притягнути ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, посилаючись на те, що матеріали адміністративної справи містять достатньо доказів на підтвердження порушення митних правил з боку останнього.

В судовому засіданні представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил ОСОБА_6 вину у вчиненні ОСОБА_4 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України визнав та просив оголосити йому усне зауваження, справу закрити, а предмет правопорушення повернути.

Разом з тим, для з'ясування повних та об'єктивних обставин справи, представник вважав за необхідне допитати в якості свідка ОСОБА_5 При цьому, представник просив врахувати обставини щодо звернення до митних органів з письмовою заявою про вирішення питання шляхом компромісу.

Заслухавши представника митних органів, представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що адміністративний матеріал підлягає поверненню до Київської міської митниці ДФС України для проведення додаткової перевірки з наступних підстав.

Згідно ст. 487 МК України, провадження у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону.

Відповідно до вимог ст. 489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов'язана з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 508 МК України, у справі про порушення митних правил процесуальні дії проводяться з метою отримання доказів, необхідних для правильного вирішення цієї справи.

До процесуальних дій належать, зокрема, складення протоколу про порушення митних правил; опитування осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, свідків, інших осіб; витребування документів, необхідних для провадження у справі про порушення митних правил, або належним чином завірених їх копій чи витягів з них; тимчасове вилучення товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, та документів на них; митне обстеження; пред'явлення товарів, транспортних засобів і документів для впізнання; експертиза; взяття проб та зразків для проведення дослідження (аналізу, експертизи).

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом прядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями свідків, а також іншими документами.

Під час розгляду справи, представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил ОСОБА_6, з метою з'ясування повних та об'єктивних обставин справи, просив допитати в якості свідка ОСОБА_5, про що надав клопотання.

Таким чином, у справі про порушення митних правил процесуальні дії проводяться з метою отримання доказів, необхідних для правильного вирішення цієї справи, одним з яких можуть бути пояснення свідка.

Згідно ст. 521 МК України за відсутності в діях особи, яка вчинила порушення митних правил, ознак кримінального правопорушення провадження у справі про це правопорушення може бути припинено шляхом компромісу. Компроміс полягає в укладенні мирової угоди між зазначеною особою та органом доходів і зборів, посадова особа якого здійснює провадження у справі.

За умовами мирової угоди сторони зобов'язуються:

1) особа, яка вчинила порушення митних правил, - у визначений строк, який не може перевищувати 30 днів, внести до державного бюджету кошти в сумі, що дорівнює сумі штрафу, передбаченого санкцією відповідної статті цього Кодексу, та/або задекларувати в митний режим відмови на користь держави товари - безпосередні предмети порушення митних правил, а у відповідних випадках - також товари із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортні засоби, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України. Якщо за висновком органу доходів і зборів реалізація зазначених товарів, транспортних засобів є неможливою, а також якщо ці товари, транспортні засоби не можуть бути випущені у вільний обіг, вони підлягають декларуванню в митний режим знищення або руйнування;

2) орган доходів і зборів - припинити провадження у справі про порушення митних правил щодо цієї особи та здійснити митне оформлення задекларованих нею товарів відповідно до заявленого митного режиму.

Товари, транспортні засоби, зазначені у частині другій цієї статті, можуть бути предметом мирової угоди лише за умови, що особа, яка вчинила порушення митних правил, є власником цих товарів, транспортних засобів або уповноважена розпоряджатися ними.

Особа, яка вчинила порушення митних правил, звертається до керівника органу доходів і зборів із заявою довільної форми з проханням про припинення справи про це порушення митних правил шляхом компромісу. Факт подання такої заяви фіксується у порядку, визначеному частинами третьою і четвертою статті 264 цього Кодексу. У разі відсутності законних підстав для припинення справи про порушення митних правил шляхом компромісу орган доходів і зборів протягом одного робочого дня, наступного за днем подання заяви, надає заявнику вмотивовану відповідь про причини незастосування процедури компромісу.

Мирова угода укладається у письмовій формі. Право її підписання від імені митниць надається керівникам цих митниць або їх заступникам, а від імені центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, - посадовим особам, уповноваженим на це відповідно до посадових інструкцій. Типова мирова угода затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі невиконання особою, яка вчинила порушення митних правил, у визначений мировою угодою строк, який не може перевищувати 30 днів, дій, зазначених у частині другій цієї статті, угода вважається недійсною і провадження у справі про порушення митних правил поновлюється.

Мирова угода у справі про порушення митних правил оскарженню не підлягає.

У разі припинення провадження у справі про порушення митних правил шляхом компромісу особа, яка вчинила це правопорушення, вважається такою, що не була притягнута за нього до адміністративної відповідальності.

Як вбачається з матеріалів справи, представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил ОСОБА_4 - ОСОБА_6 20.11.2017 року звертався до Київської міської митниці ДФС з письмовою заявою про припинення справи про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України шляхом компромісу.

З даних відповіді митних органів від 01.12.2017 року вбачається, що розгляд питання щодо припинення провадження у справі про порушення митних правил шляхом компромісу можливий виключно після отримання висновку мистецтвознавчої експертизи, призначеної в справі про порушення митних правил №0963/10000/17. Станом на 01.12.2017 року висновок мистецтвознавчої експертизи Київською міською митницею не отримано.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які дані щодо розгляду заяви представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил ОСОБА_4 - ОСОБА_6 про припинення справи про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України шляхом компромісу після отримання митним органом висновку мистецтвознавчої експертизи, призначеної в справі про порушення митних правил №0963/10000/17.

Статтею 527 МК України передбачено, що у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов:

1) про проведення додаткової перевірки;

2) про накладення адміністративного стягнення;

3) про закриття провадження у справі.

У постанові про проведення додаткової перевірки зазначаються конкретні суб'єкти, завдання та строки перевірки. Ці дії не повинні порушувати права громадянина, шкодити господарській діяльності юридичної особи.

З огляду на наведене, матеріали справи про порушення митних правил підлягають направленню до Київської міської митниці ДФС України для проведення додаткової перевірки.

Керуючись ст.ст. 471, 486, 489, 492, 495, 522, 527 МК України, -

п о с т а н о в и в:

Матеріали справи, які надійшли від Київської міської митниці ДФС України про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_4 по факту порушення митних правил, передбачених ст.471 МК України, повернути до Київської міської митниці ДФС України для проведення додаткової перевірки.

Встановити строк для проведення додаткової перевірки - один місяць.

Постанова може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або органом доходів і зборів, який здійснював провадження у цій справі до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя Л.І.Кізюн