Справа № 591/3273/18 Провадження № 3/591/1031/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2018 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого судді Шершак М.І..

за участю секретаря Слабко Ю.В.

прокурора Кулинич Л.С.

адвоката ОСОБА_1В

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми матеріали, які надійшли від управління захисту економіки у Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_3 15 за ст. 172-6 ч.2 КпАП України

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу складеного управлінням захисту економіки в Сумській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, ОСОБА_2 вчинив правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, а саме, не повідомив у письмовій формі у відповідності з ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєву зміну у майновому стані , а саме: отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

Так, ОСОБА_2 24.03.2017 р. отримав свідоцтво про право на спадщину серії НМА №112429 після померлої матері ОСОБА_3 на земельну ділянку кадастровий номер :08:002:0076, право власності на яку 24.03.2017 р. було установлено і внесене нотаріусом до Державного реєстру прав власності на нерухоме майно за № 83385480. Нотаріусом у свідоцтві про спадщину зазначена нормативна грошова оцінка земельної ділянки 88165,44 грн. Автор протоколу, зазначає, що ОСОБА_2 допустив порушення, повязане з корупцією внаслідок неповідомлення у письмовій формі НАЗК про суттєву зміну свого майнового стану протягом 10 днів з моменту отримання доходу або придбання майна.

Під час судового розгляду, прокурор наполягав, що ОСОБА_3, вчинив таки вказане правопорушення.

ОСОБА_3 і його захисник не погоджуються з протоколом, зазначають, що автором протоколу і прокурором не вірно визначено вартість земельної ділянки яку успадкував ОСОБА_3, просять закрити провадження по справі в звязку з відсутністю складу правопорушення.

Суддя заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши додані до протоколу докази, вважає за необхідне прийняти наступне рішення:

Частиною 2 ст.172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме: неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані. Частиною 1ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення це - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Згідно з ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме: отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про оцінку земель» вартість земельної ділянки - еквівалент цінності земельної ділянки, виражений у ймовірній сумі грошей, яку може отримати продавець. Згідно ст. 5 ЗУ «Про оцінку земель» залежно від мети та методів проведення, оцінка земель поділяється на такі види: бонітування ґрунтів, економічна оцінка земель, грошова оцінка земельних ділянок.

В свою чергу грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об'єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них.

Статтею 1 ЗУ «Про оцінку земель» встановлено поняття експертної грошової оцінки земельних ділянок - це результат визначення вартості земельної ділянки та пов'язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту. Оскільки ОСОБА_2 отримав спадщину як спадкоємець першої черги за законом, відповідно до ст. 1261 ЦК України, застосування нормативної грошової оцінки земельної ділянки при оформленні спадщини є безпідставним та незаконним. Виходячи з вищенаведених норм для встановлення факта порушення ОСОБА_2 ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції» в частині отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року необхідно було визначити експертну вартість земельної ділянки за встановленою законом процедурою з складанням відповідного звіту, оскільки нормативна грошова оцінка , вказана у свідоцтві про спадщину від 23.04.2017 р. зазначена помилково та не може бути використана в силу ст. 5 ЗУ «Про оцінку земель».

Застосування нормативної оцінки земель при притягненні до адміністративної відповідальності є незаконним, оскільки випадки використання нормативної оцінки визначені законом. Для визначення вартості отриманої у спадщину земельної ділянки необхідна була бути проведена експертна грошова оцінка.

Таким чином факт перевищення вартості отриманої у спадщину земельної ділянки встановленої межі для виникнення обовязку з повідомлення про суттєву зміну майнового стану є недоведеним та встановлений всупереч ЗУ «Про оцінку земель». Відповідно до розяснень щодо застосування окремих положень закону «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю , затверджених рішенням № 3 від 11.08.2016 р. Національне Агенство Запобігання Корупції України, зазначило, що закон не вимагає від субєкта декларування проводити оцінку майна з метою заповнення декларації. Відповідно до частини другої статті 52 ЗУ «Про запобігання корупції» та розділу 3 Правил заповнення форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, що є складовою Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, затвердженої рішенням Національного агентства від 10.06.2016 № 3, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 961/29091, субєкт декларування повинен повідомити про обєкти нерухомості, які він придбав (набув у власність), якщо їх вартість перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня року у якому подається повідомлення. Якщо при отриманні спадщини (укладанні договору дарування) грошова оцінка майна не проводилась, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не подається. Також, якщо нерухоме майно було відчужене без отримання доходу повідомлення про суттєві зміни у майновому стані не подається, навіть якщо вартість такого майна перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб на перше січня відповідного року.

Таким чином можна дійти висновку про те, що нормативна грошова оцінка не повинна застосовуватись при оформленні спадщини спадкоємцям першої черги. А в разі відсутності грошової оцінки майна повідомлення про зміну майнового стану не подається. На час розгляду протоколу по суті вказана помилка нотаріуса виправлена та з свідоцтва про право спадщину нотаріусом виключено вартість земельної ділянки 88 165,44 грн., що підтверджується витягом з реєстру а.с.ю41, де в графі «загальна вартість майна» встановлено 0.01 грн.

Отже, в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.2 ст. 172-6 КУпАП в силу не доведення істотної умови складу адміністративного правопорушення вартості майна..

Відповідно до ст.28 Конвенції ООН "Проти корупції" усвідомлення, намір або умисел, які необхідні як елементи будь-якого злочину, визначеного цією Конвенцією, можуть бути встановлені з об'єктивних фактичних обставин справи.

Склад правопорушення за ч.2ст.172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія, умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення. Однак, жодного доказу на підтвердження в діях ОСОБА_2 умислу, направленого на порушення ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» або на порушення вимог фінансового контролю, протокол про адміністративне правопорушення не містить, крім цитування вищевказаних положень КУпАП.

Диспозиція ч.2 ст.172-6 КпАП України є бланкетною і лише описує безпосередньо саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень. Зокрема, така норма має загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і в обовязковому порядку включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції повязане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього адміністративної відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

Визначення терміну правопорушення, повязаного з корупцією, про який йдеться мова у главі 13-А «Адміністративні правопорушення, повязані з корупцією» КУпАП міститься у ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції» і є діянням, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Вимоги щодо запобігання корупції, а саме : порушення правил фінансового контролю містить відповідний розділ ЗУ «Про запобігання корупції», зокрема ч.2 ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції» а саме: покладення обовязку повідомлення Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєву зміну у майновому стані-отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

Таким чином, бланкетна диспозиція ч.2 ст.172-6 КпАП відсилають до іншого нормативно-правового акту, яким є розділ 7 ЗУ «Про запобігання корупції» і кореспондується з ст. 52 ч.2, цього Закону, яка у свою чергу передбачає конкретні зобовязання. Згідно усталеної судової практики ЄСПЛ (п.31, рішення по справі «Ракевич проти Росії» (Rakevich v. Russia); п.109, рішення по справі «Церква Бесарабської Митрополії та інші проти Молдови» (Metropolitan Church of Bessarabia and Others v. Moldova); п.53, рішення по справі «Єлоєв проти України» (Yeloyev v. Ukraine) та п.19, рішення по справі «Новік проти України» (Novik v. Ukraine), за вказаних вище обставин слід також враховувати і принцип правової визначеності, який є складовою принципу верховенства права і згідно якого «закон має бути доступним та передбачуваним, що стосується його наслідків, тобто вираженим із достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку».

Аналогічним рішенням від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» (Shchokin v. Ukraine), ЄСПЛ визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід, тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи, в даному конкретному випадку на користь ОСОБА_2

В іншій справі «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» (Steel and others v. the United Kingdom), рішення від 23.09.1998 (п.54) ЄСПЛ наголосив, що «Конвенція вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба з належною порадою, передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, які може спричинити певна дія».

КС України в своєму рішенні від 29.06.2010 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини також зазначив, що «одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями» (абз.3 п.п.3.1 п.3), а у рішенні від 22.09.2005 № 5-рп/2005 той же Суд вказав, що із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі (абз.2 п.п.5.4 п.5).

У зв'язку з викладеним, при встановленні факту порушення фінансового контролю підлягають врахуванню в обовязковому порядку, розянення і рішення НАЗК ,щодо застосування окремих положень закону «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю , затверджених рішенням № 3 від 11.08.2016 р. Національне Агенство Запобігання Корупції України, зазначило, що закон не вимагає від субєкта декларування проводити оцінку майна з метою заповнення декларації. Відповідно до частини другої статті 52 ЗУ «Про запобігання корупції» та розділу 3 Правил заповнення форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, що є складовою Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, затвердженої рішенням Національного агентства від 10.06.2016 № 3, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 961/29091, субєкт декларування повинен повідомити про обєкти нерухомості, які він придбав (набув у власність), якщо їх вартість перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня року у якому подається повідомлення. Якщо при отриманні спадщини (укладанні договору дарування) грошова оцінка майна не проводилась, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не подається. Також, якщо нерухоме майно було відчужене без отримання доходу повідомлення про суттєві зміни у майновому стані не подається, навіть якщо вартість такого майна перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб на перше січня відповідного року. Будь-яких підстав не брати до уваги зазначені рекомендації суд не вбачає,

Таким чином, в діях ОСОБА_2 відсутня вина як одна із складових елементів адміністративного правопорушення і надані працівниками поліції докази не свідчать про те, що ОСОБА_2 умисно вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2ст.172-6 КУпАП.

Відсутність умислу підтверджується тим фактом, що ОСОБА_2 в подальшому відобразив отримане у спадщину майно у декларації про свій майновий стан за 2017 рік, тобто вчинив дії , які свідчать про відсутність намірів приховування своїх доходів.

Національне агентство з питань запобігання корупції зазначало, що відповідно до ч.5 ст.46 Закону України «Про запобігання корупції» вартість майна, майнових прав, активів, інших об*єктів декларування, зазначається у випадку, якщо вона відома субєкту декларування або повинна була стати відомою внаслідок вчинення відповідного правочину. Відтак, якщо при отриманні спадщини майно не оцінювалось, у декларації про суттєві зміни в майновому стані, вказувати його не потрібно.

Проведення оцінки земельних ділянок визначено спеціальним законом, відповідно до якого земельна ділянка не оцінювалась.

Відповідно до п.1 ч.1ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 172-6 ч.2 ст. 283-284 КУпАП України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 в звязку з відсутністю в його діях складу правопорушення передбаченого ч.2 ст. 172-6 КпАП України.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя