справа №619/3482/17
провадження №3/619/8/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 січня 2018 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Жорняк О.М., за участю секретаря судового засідання Коротченко А.А., прокурора Воробйова І.В., захисника ОСОБА_1, особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2,

розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності, які надійшли із Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, працюючого: лісничим Золочівського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство», проживаючого за адресою: вул. Горького б. 62, смт Золочів, Харківська область

за ст. 172-7 ч. 1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією від 22.08.2017 ОСОБА_2 згідно із наказом директора ДП «Жовтневе лісове господарство» №80 -к від 11.06.2013 року в порядку переведення на іншу роботу переведено на посаду лісничого Золочівського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» з 14.06.2013 з оплатою праці згідно штатного розпису.

Відповідно до наказу директора ДП «Жовтневе лісове господарство» №180-к від 02.12.2013 на посаду майстра лісу обходу №15 Золочівського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство», з 03.12.2013 з оплатою праці згідно штатного розпису, прийнято рідного брата ОСОБА_2 - ОСОБА_3, на якого покладено функціональні обовязки відповідно до посадової інструкції майстра лісу обходу №15 Золочівського лісництва.

Відповідно до статуту, із змінами, зареєстрованими 12.08.2011, Державне підприємство «Жовтневе лісове господарство», створене на підставі наказу Міністерства лісового господарства України від 31.10.1991 №133, засноване на державній формі власності та належить до сфери управління Державного агентства лісових ресурсів України та входить до сфери управління Харківського обласного управління лісового та мисливського господарства.

Статутом передбачено, що керівник підприємства обирає форми і системи оплати праці, встановлює працівникам конкретні розміри тарифних ставок, відрядних розцінок, посадових окладів, премій, винагород, надбавок і доплат на умовах передбачених колективним договором (п.8.3.2.).

Внаслідок поданих ОСОБА_2 пропозицій про заохочення працівників, а саме вказаних розрахунків премій за виконання плану рубок апарату Золочівського лісництва за квітень, травень та червень 2016 року, винесені накази по ДП «Жовтневе лісове господарство» від 30.05.2016 №146, від 21.06.2016 №162, від 30.06.2016 №170 Про преміювання працівників лісгоспу за виконання плану реалізації (апарат лісництва і апарат лісгоспу) плану рубок (майстри лісу) і за ведення електронного обігу лісо продукції, відповідно, за квітень, травень, червень 2016 року, на підставі яких ОСОБА_3 нараховані і виплачені премії у розмірі 1441 гривня 80 копійок, 2022 гривні 40 копійок, 2022 гривні 40 копійок.

Згідно із посадовою інструкцією лісничого ДП «Жовтневе лісове господарство», затвердженою в.о. директора ДП «Жовтневе лісове господарство» 19.10.2015, посада - лісничий належить до професійної групи «Керівники», у своїй діяльності керується законами, постановами, розпорядженнями наказами лісгоспу і вищестоящих організацій, Лісовим кодексом України, правилами внутрішнього розпорядку і цією посадовою інструкцією; здійснює керівництво виробничо-господарською діяльністю лісництва, забезпечує виконання встановлених завдань, ефективне використання матеріальних, трудових і фінансових ресурсів (п.п. 1.2., 1.4., 1.5., 1.6.); організовує виконання лісокультурних, лісогосподарських робіт, заходів з охорони лісів від самовільних рубок, пожежних робіт з захисту лісів від шкідників і хвороб, лісонасіневої справи, побічних користувань підсобного господарства, відведення лісосік та відпуск лісу на пні (п.2.2.); координує роботу майстрів, старших майстрів, помічника лісничого, виробничих дільниць та інших служб, здійснює підбір кадрів працівників, їх розстановку і доцільне використання (п.2.6.,2.7.)/ витрачає за призначенням кошти, надані йому в підзвіт на адміністративно-господарські витрати та інші потреби (п.2.16.); має право рекомендувати підлеглих до заохочення та покарання (п.3.1.); лісничий несе відповідальність, зокрема, за : додержання працівниками лісництва трудової та виробничої дисципліни, якісне і своєчасне виконання всіх доведених завдань і робіт по лісництву, завдання шкоди діловій репутації організації, а також матеріальних збитків з власної провини (п.п. 4.2.,4.6.,4.11.).

Відповідно до посадової інструкції лісничого ДП «Жовтневе лісове господарство», затвердженої директором ДП «Жовтневе лісове господарство» 08.07.2016, яка введена в дію наказом директора підприємства від 08.07.2016 за №182, лісничий належить до професійної групи «Керівники», являється безпосереднім організатором лісогосподарського виробництва і керівником основного структурного підрозділу лісгоспу лісництва. Здійснює керівництво виробничо-господарською діяльністю лісництва і є матеріально-відповідальною особою (п.п. 1.1., 2.1., 2.2.); у своїй діяльності керується чинним законодавством України, ДСТУ та іншими технічними умовами на продукцію, наказами і розпорядженнями вищих організацій лісгоспу, посадовою інструкцією та дорученнями директора. Забезпечує виконання планових завдань по лісництву (п.1.4.); координує та контролює роботу майстрів, старших майстрів лісу, помічника лісничого, виробничих дільниць та інших служб лісництва (п.2.39.); здійснює підбір кадрів працівників, їх розстановку і доцільне використання (п.2.40.); подає пропозиції про заохочення працівників, щодо накладання дисциплінарних стягнень на порушників виробничої та трудової дисципліни, щодо застосування в разі потреб заходів матеріального впливу (п.2.41.), приймає участь в складанні посадових інструкцій на працівників лісництва та подає їх на затвердження в лісгосп (п.2.46.).

Відповідно до п. а п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті є субєктами на яких розповсюджуються обмеження передбачені Законом України «Про запобігання корупції».

За таких обставин, з 11.06.2013 по теперішній час ОСОБА_2, в розумінні п. а п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», виконує обовязки посадової особи юридичної особи публічного права та перебуває на посаді, повязаній з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських обовязків, а отже був субєктом, на якого поширювалася дія вказаного закону та передбачених ним обмежень.

Згідно положень ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що приватний інтерес - це будь який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до положень статей ст.ст. 3 ,28 Закону України «Про запобігання корупції» посадові особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зобов'язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до вимог ст.29 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів, можуть самостійно вжити заходів щодо його врегулювання шляхом позбавлення відповідного приватного інтересу з наданням підтверджуючих це документів безпосередньому керівнику або керівнику органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення не визнав та просив суд закрити провадження по справі за відсутністю складу правопорушення, пояснивши при цьому, що він був повідомлений Харківською місцевою прокуратурою № 1 Харківської області про розгляд повідомлення ДП «Жовтневе лісове господарство» про встановлені порушення ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» відносно нього - ОСОБА_2. 24.01.2017 він надавав пояснення заступнику керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4; 26.01.2017 в доповнення до попередніх пояснень надав до прокуратури заяву, в якій обґрунтовував свою невинуватість та просив вжити додаткових заходів для зясування всіх обставин по порушеному питанню. 14.02.2017 він надав до прокуратури заяву № 2, в якій повторно просив розглянути заяву від 26.01.2017 по суті порушених в ній питань.

В подальшому, був складений протокол від 21 лютого 2017 року про вчинення адміністративного правопорушення повязаного з корупцією. Він не ухилявся від явки до відділу УЗЕ в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України, навпаки, надавав всю необхідну інформацію, зявився до відділу зі своїм адвокатом і підписав протокол.

В подальшому, був складений протокол від 27 квітня 2017 року про вчинення адміністративного правопорушення повязаного з корупцією. Знов він не ухилявся від явки до відділу УЗЕ в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України, навпаки, знову зявився до відділу разом зі своїм адвокатом та підписав протокол.

25.08.2017 він отримав лист з вкладенням протоколу про вчинення адміністративного правопорушення повязаного з корупцією від 22 серпня 2017 року.

Протокол про вчинення адміністративного правопорушення щодо нього та додані матеріали містять багато недоліків, складений з порушенням вимог законодавства, без повного та всебічного зясування всіх обставин по справі та складені з порушенням норм КУпАП, Конституції України, Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції. Крім того, його брат ОСОБА_3 був звільнений з ДП «Жовтневе лісове господарство» 01.12.2016, про що міститься запис в його трудовій книжці.

Прокурор Воробйов І.В. судовому засіданні заявив клопотання про закриття провадження по справі відносно ОСОБА_2 на підставі ст.38 КУпАП.

ОСОБА_2 та його захисник ОСОБА_1 при розгляді клопотання прокурора покладались на розсуд суду.

Суддя, заслухавши прокурора, захисника, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, доходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів 21.02.2017 заступником начальника відділу УЗЕ в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_5 за результатами отриманих документів складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією у відношенні ОСОБА_2 №29 за ч.1 ст.172-7 КУпАП

Відповідно до положень ст. 1, ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII спеціально уповноваженими субєктами у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Стаття 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає перелік осіб, які мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення. Так у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи Національного агентства з питань запобігання корупції (за статтями 172-4 - 172-9, 188-46, 212-15, 212-21), Національного антикорупційного бюро України (за статтями стаття 185-13), Національна поліція України (втому числі за статтями 172-4 - 172-9).

16.03.2017 постановою Ленінського районного суду м. Харкова та 13.09.2017 постановою Дергачівського районного суду Харківської області адміністративні матеріали відносно ОСОБА_2 повертались до Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення.

Стаття 38 Кодексу У країни про адміністративні правопорушення регламентує строки накладення адміністративного стягнення. Так адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до положень п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Водночас виходячи зі змісту цієї правової норми, вона не передбачає обовязку при прийнятті рішення про закриття провадження в справі, встановлювати наявність вини особи якщо закінчились строки накладення адміністративного стягнення, оскільки при їх закінченні, як викладено Департаменту захисту економіки Національної поліції України станом щонайменше на 03.01.2018 всіх запитуваних матеріалів щодо скоєння ОСОБА_2 правопорушення, що згодом були додані до протоколів в якості доказів його вини.

З урахуванням вищенаведеного та приймаючи до уваги,що інкриміноване ОСОБА_2 правопорушення було виявлено в січні 2017 року ,про що свідчать матеріали справи та протокол від 21.02.2017 , провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за фактом скоєння правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП необхідно закрити.

Керуючись ст.ст. 38, 197, п.7 ч.1 ст.247, ст.ст. 283, 284, 287 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-7 КУпАП закрити у звязку з закінченням строків притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Постанова може бути оскаржена особою, притягнутою до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим або його представником шляхом подання апеляційної скарги на протязі 10 днів з дня винесення постанови до Апеляційного суду Харківської області через районний суд.

Суддя О. М. Жорняк