Справа № 697/2466/18
Провадження № 3/697/904/2018
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.12.2018

Канівський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючого - судді Русакова Г.С.

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1

прокурора Лукященка Ю.І.

адвоката ОСОБА_2

розглянувши матеріали адміністративного провадження, які надійшли від Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2; місце роботи: Канівський відділ пенсійного фонду України в Черкаській області, посада: головний спеціаліст з питань призначення, перерахунку та виплати пенсій,-

- за ч.2 ст.172-6 КУпАП, -

встановив:

02 листопада 2018 року оперуповноваженим Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України лейтенантом поліції ОСОБА_4 складено протокол № ГР 306236 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_3 про те, що вона, перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу з питань призначення, перерахунку та виплати пенсій Канівського відділу пенсійного фонду України в Черкаській області, будучи згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) від 14 жовтня 2014 року №1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII, встановленого законом десятиденного строку не повідомила НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Зі змісту протоколу вбачається, що вказане правопорушення вчинене ОСОБА_3 при наступних обставинах.

Згідно з наказом Канівського обєднаного управління ПФ України в Черкаській області від 23.05.2016 № 64-0 «Про призначення на посаду ОСОБА_3В.», ОСОБА_3 призначено на посаду головного спеціаліста відділу з питань призначення, перерахунку та виплати пенсій Канівського відділу управління ПФ України в Черкаській області та присвоєно 9 ранг державного службовця згідно наказу № 21-0 від 23.05.2016.

Таким чином, ОСОБА_3 відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом, на якого поширюється дія вказаного закону.

Згідно з п.п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону субєктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові особи органів місцевого самоврядування, до яких відноситься і посада головного спеціаліста відділу з питань призначення, перерахунку та виплати пенсій Канівського відділу управління ПФ України в Черкаській області. Одночасно, зазначена категорія посад віднесена до суб'єктів вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, та на них розповсюджуються обмеження і обовязки передбачені ст.52 Закону.

У разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Таким чином, ОСОБА_3, як субєкт декларування має у обовязковому, визначеному законом порядку, подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави та виконувати додаткові заходи фінансового контролю, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Так, ОСОБА_3 порушила вимоги фінансового контролю, а саме не додала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані щодо джерела доходу спадщини в сумі 137715 грн.

Встановлено наступне:

- 16.03.2018 ОСОБА_3 подала електронну декларацію за 2017 рік, де в розділі 6 «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» вказано автомобіль легковий марки «Volkswagen» дата набуття права 12.04.2017, 50% спільної власності який отримала в спадщину згідно облікової картки № 119906199 від 10.06.2017 наданої ТСЦ №7145, експертна оцінка транспортного засобу не проводилась вартість не відома.

- 16.03.2018 ОСОБА_3 подала електронну декларацію за 2017 рік, де в розділі 3 «Об'єкти нерухомості» вказано квартиру в м. Канів Черкаської області загальною площею 57.9 кв.м. дата набуття права 31.12.2017, 50% спільної власності яку отримала в спадщину згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №136466258 від 04.09.2018, грошова оцінка майна не проводилась вартість не відома.

- 16.03.2018 ОСОБА_3 подала електронну декларацію за 2017 рік, де в розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» вказано спадщину в сумі 137715 грн.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2017 року - 1544 гривні, з 1 травня - 1624 гривні, з 1 рудня - 1700 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, з 1 травня - 1684 гривні, з 1 грудня - 1762 гривні.

Таким чином, набуття права власності на спадщину в сумі 137715 грн. перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року (50*1600 грн.=80000грн.), що свідчить про суттєву зміну майнового стану.

За таких умов у ОСОБА_3 виник обовязок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання - спадщини, повідомити про це НАЗК.

Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено що ОСОБА_3 не подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані щодо набуття права власності на спадщину в сумі 137715 грн., тобто порушила вимоги ч. 2 ст. 52 Закону.

Таким чином, ОСОБА_3, будучи субєктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в їх порушення не повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме набуття права власності на спадщину в сумі 137715 грн, вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинила адміністративне порушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Місцем вчинення правопорушення є місце роботи - Канівський відділ пенсійного фонду України в Черкаській області, який розташований за адресою: 19000, Черкаська обл., м. Канів, вул. 206 дивізії, 10а.

Фактичним моментом виявлення вчиненого ОСОБА_3 правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП слід вважати дату зібрання всіх матеріалів та складання даного протоколу працівниками УЗЕ в Черкаській області, тобто 02.11.2018.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є дата наступна за граничною, до закінчення якої ОСОБА_3 зобовязана була подати до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані, тобто 10.01.2018.

В судовому засіданні ОСОБА_3 розяснено зміст ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП, права зрозуміло.

У судовому засіданні ОСОБА_3 свою вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП не визнала, підтримала повністю думку свого адвоката ОСОБА_2, яка в судовому засіданні зазначила, що по-перше: перевірка стосовно ОСОБА_3 за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, за обставинами, викладеними в протоколі, всупереч Закону України «Про запобігання корупції» проводилась органом, до компетенції якого такі функцій не входять, а саме: працівниками УЗЕ в Черкаській області Національної поліції України, які в порушення норм діючого законодавства, за відсутності даних щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_3, повідомлення НАЗК щодо результатів такої перевірки тощо, самостійно провели контроль та перевірку своєчасності подання останньою декларації. Крім того, протокол № ГР 306236 не відповідає вимогам чинного законодавства, так як складений не на бланку Національного агентства, містить виправлення та закреслення, що є не припустимим. Адвокат, також відмічає, що ОСОБА_3 не являється субєктом адміністративного правопорушення, яке зазначене у протоколі, оскільки відповідно до змісту протоколу субєктом правопорушення є - посадова особа органу місцевого самоврядування. Однак, ОСОБА_3 на момент інкримінованого їй діяння перебувала на службі в органах державної влади. Оскільки, ОСОБА_3 не займає будь-яку посаду в органах місцевого самоврядування, не отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету, а тому не може бути субєктом зазначеного у протоколі правопорушення.

До того ж, в матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_3 умислу на порушення вимог фінансового контролю, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, оскільки спадщину вона отримала у законний спосіб, про це вона правдиво повідомила у декларації за 2017 рік, що свідчить про відсутність умислу на уникнення фінансового контролю, а моральне та фізичне виснаження від життєвих обставин, повязаних із смертю чоловіка в серпні 2016 року призвели до неповідомлення нею про суттєві зміни в майновому стані у встановлені законодавством строки.

Враховуючи вищевикладене, адвокат зазначає, що є всі підстави для закриття адміністративного провадження в справі про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.2 ст.172-6 КУпАП на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Прокурор Лукященко Ю.І. в судовому засіданні наполягав на визнанні ОСОБА_3 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, оскільки вважає, що її вина підтверджується зібраними по справі доказами.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, враховуючи встановлені обставини справи, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження в зв'язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, виходячи з наступного.

Статтею 172-6 ч.2 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно ч.2 ст.7 та ст.245, ст.280 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення. Суддя зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також інші, що мають значення для правильного вирішення справи. Постанова суду, згідно ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, на достатніх і незаперечних доказах.

Протокол № ГР 306236 відносно ОСОБА_3 складено за результатами проведених оперуповноваженим УЗЕ в Черкаській області Національної поліції України лейтенантом поліції ОСОБА_4 заходів перевірки майнового стану ОСОБА_3, а саме фактично перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з абзацом 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», спеціально уповноваженими суб'єктами у сфері протидії корупції визначені органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України та Національне агентство з питань запобігання корупції.

Водночас, Розділом ІІ зазначеного Закону визначено статус, повноваження та порядок діяльності Національного агентства з питань запобігання корупції, як центрального органу виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Відповідно до статті 48 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих субєктами декларування, такі види контролю:

1)щодо своєчасності подання;

2)щодо правильності та повноти заповнення:

3)логічний та арифметичний контроль.

Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Відповідно до п.п. 2-5 розділу ІІ «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1,2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації субєктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це субєкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого не підприємницького товариства, в якому працює (здійснює діяльність) субєкт декларування, та спеціальноуповноважених субєктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку. Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

З огляду на зазначені норми, Закону України «Про запобігання корупції» не визначає жодних інших органів державної влади, окрім Національного агентства, до повноважень яких віднесено здійснення будь-яких заходів фінансового контролю, у тому числі перевірку декларацій.

Також, відповідно п.12 Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції, протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченогост. 172-6КУпАП,разом із копією рішення Національного агентствата іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

Згідно пункту 1 та п. 4 Загальних «Положень про Департамент захисту економіки Національної поліції України», затверджених Наказом Національної поліції України № 81 від 07.11.2015 року Департамент захисту економіки Національної поліції України (далі - ДЗЕ) у своїй діяльності ДЗЕ керується Конституцією та законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, а також іншими актами законодавства України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, у тому числі нормативно-правовими актами МВС та Положенням «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України».

Згідно п.3 Функцій Департаменту, покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Пунктом 3 розділу 4 Положення встановлено, що працівники Департаменту мають право складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч.3 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Зі змісту наведених норм законодавства вбачається, що працівники Департаменту захисту економіки мають право лише складати протоколи про адміністративні правопорушення, а виявляти та реагувати на такі порушення насамперед мають право уповноважені особи НАЗК.

Таким чином працівники Департаменту захисту економіки Національної поліції України мають право реагувати на випадки порушення норм антикорупційного законодавства лише після офіційного підтвердження такого порушення уповноваженими посадовими особами НАЗК.

Вищевикладене, узгоджується з практикою Верховного Суду України у рішенні від 11.04.2018 у справі №814/886/17.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_3 за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, за обставинами, викладеними в протоколі, проводилась органом, до компетенції якого такі функцій не входять, а саме: працівниками УЗЕ в Черкаській області Національної поліції України, які в порушення норм діючого законодавства, за відсутності даних щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_3, повідомлення НАЗК щодо результатів такої перевірки тощо, самостійно провели контроль та перевірку своєчасності подання останньою декларації.

В матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку або рішення про порушення ОСОБА_3 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні відомості про проведення НАЗК відповідної перевірки, повідомлення про результати такої перевірки.

Крім того, судом встановлено, що при складанні протоколу, в порушення вимог ч.1 ст.256 КУпАП оперуповноваженим Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України допущено помилки, а саме:

Відповідно до п.п. 8, 9 розділу ІІ Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.06.2016 № 58. «протокол про адміністративне правопорушення складається на бланку Національного агентства.

Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол № ГР 306236 не відповідає вказаним вимогам, так як складений не на бланку Національного агентства, містить виправлення та закреслення, зокрема в даті та місці його складання, що є не припустимим.

До того ж, в мотивувальній частині протоколу про вчинення адміністративного корупційного правопорушення № ГР 306236 зазначено, що ОСОБА_3 є посадовою особою органу місцевого самоврядування. Таке формулювання щодо спеціального субєкту адміністративного правопорушення є невірним так, як на момент настання події, ОСОБА_3 перебувала на посаді головного спеціаліста відділу з питань призначення, перерахунку та виплати пенсій Канівського відділу управління ПФ України в Черкаській області, тобто на службі в органах державної влади. Отже, ОСОБА_3 не являється субєктом адміністративного правопорушення, яке зазначене у протоколі.

З врахуванням усіх вище наведених обставин протокол № ГР 306236 викликає обґрунтовані сумніви, які виключають можливість визнання його як допустимого та достовірного доказу в справі.

Крім того, субєктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.2 ст.172-6КУпАП є формальним, обовязковим елементом його обєктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобовязані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Крім того, згідно з п.2 розяснень Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих.№ 223-943/0/4-17 від 22.05.2017, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Також, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обовязкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Доводи про відсутність у ОСОБА_3 умислу на уникнення фінансового контролю та вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП заслуговують на увагу, оскільки після смерті чоловіка у 2016 році її емоційний та фізичний стан погіршився, також погіршився стан спільної із померлим малолітньої дитини, що підтверджується доданими до матеріалів справи доказами. Крім того, про зміни в своєму майновому стані, а саме отримання спадщини ОСОБА_3 повідомила у декларації за 2017 рік

Належних і допустимих доказів, які беззаперечно спростовують це твердження, в матеріалах справи немає.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов'язані з корупцією» № 13 від 25 травня 1998 року, суди при розгляді справ про правопорушення, пов'язані з корупцією повинні також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння.

В діях ОСОБА_3 під час розгляду даної справи не було встановлено мотивів на уникнення фінансового контролю, оскільки надійшло майно у володіння суб'єкта декларування у законний спосіб.

Таким чином, судом встановлено, що в діях ОСОБА_3 відсутні ознаки суб'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки у неї були відсутні мотиви вчинити порушення закону, вона не бажала його порушити, поза її волею перебував свідомий допуск настання негативних наслідків від діяння, що свідчить про відсутність вини, а відтак робить неможливим притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Відповідно до вимог ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. Положення даної статті Конвенції кожній людині доведення вини тільки в законному порядку на підставі законно добутих доказів (справа «Кадубец проти Словаччини» (Eur. Court H.R. Kadubec v. Slovakia, Judgment of 2 September 1998. Reports. 1998 VI).

Враховуючи викладене, вважаю, що в справі про адміністративне правопорушення є за доцільне застосування аналогії кримінального процесуального закону, які як і положення ст. 62 Конституції України вказують на те, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Наявні в матеріалах докази, які вивчені судом, не спростовують доводів ОСОБА_3 стосовно її невинуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

За таких обставин, відповідно до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 підлягає закриттю за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.247, 294 КУпАП, суд, -

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 закрити на підставі ч.1 п.1 ст.247 КУпАП, в зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через Канівський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Канівського

міськрайонного суду /підпис/ ОСОБА_5

Згідно з оригіналом: оригінал зберігається при матеріалах справи № 697/2466/18

Суддя Канівського

міськрайонного суду ОСОБА_5