печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2018 року суддя Печерського районного суду м. Києва Шапутько С.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління з питань дотримання права на звернення Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, заступника керуючого справами - начальника юридичного відділу Київської обласної ради, громадянина України, працюючого за адресою м. Київ, пл. Лесі Українки, 1,

- за ст. 188-40 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 06.10.2017, ОСОБА_2 звернувся до Київської обласної ради із запитом від 12.07.2017 та ОСОБА_3 звернулась з двома запитами, направленими 25.07.2017, стосовно виділення матеріальної допомоги мешканцям смт. Ставище, м. Боярка та м. Тетієва Київської області, зокрема, щодо сум допомоги, осіб, що її отримали, депутатів, що підписали відповідні акти, тощо.

Листом від 19.07.2017 № 07-02/6766і за підписом голови ради Старикової Г.В. та листом від 02.08.2017 № 07-02/75-75і за підписом в.о. голови ради Майбоженка В.В. заявникам було відмовлено у наданні запитуваної інформації з огляду на віднесення її до конфіденційної.

Як зазначено в пункті 1ч. 1 ст. 3 Закону України «Про доступ до публічної інформації», право на доступ до публічної інформації гарантується обов'язком розпорядників інформації надавати інформацію, крім випадків, передбачених законом; юридичною відповідальністю за порушення законодавства про доступ до публічної інформації.

Стаття 5 закону гарантує, що доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Зі змісту запитів, поданих заявниками, вбачається, що запитувались відомості, які стосуються розпорядження бюджетними коштами.

Відповідно до ч. 5 ст. 6 Закону не може бути обмежено доступ до інформації про розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним, комунальним майном, у тому числі до копій відповідних документів, умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена,по-батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримали ці кошти або майно. При дотриманні вимог, передбачених ч. 2 цієї статті, зазначене положення не поширюється на випадки, коли оприлюднення або надання такої інформації може завдати шкоди інтересам національної безпеки, оборони, розслідуванню чи запобіганню злочину.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 5 Закону України «Про захист персональних даних» не належить до інформації з обмеженим доступом інформація про отримання у будь-якій формі фізичною особою бюджетних кошів, державного чи комунального майна, крім випадків, передбачених ст. 6 ЗУ «Про доступ до публічної інформації».

Відтак, листом від 19.07.2017 № 07-02/6766і за підписом голови ради Старикової Г.В. та листом від 02.08.2017 № 07-02/75-75і за підписом в.о. голови ради Майбоженка В.В. запитувану заявниками інформацію було безпідставно віднесено до інформації з обмеженим доступом, що прямо заборонено Законами України «Про доступ до публічної інформації» та «Про захист персональних даних», за що ст. 212-3 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність.

З метою повного і всебічного з'ясування всіх обставин справи, викладених у скаргах заявників, та зважаючи на те, що в діях голови ради Старикової Г.В. та в.о. голови ради Майбоженка В.В. наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-3 КУпАП, керівником та заступником керівника відділу контролю у сфері діяльності органів місцевого самоврядування Управління з питань дотримання права на інформацію та представництва в Конституційному Суді України Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було здійснено виїзну перевірку до приміщення Київської обласної ради.

За усним дорученням голови ради Старикової Г.В. начальника юридичного управління ради ОСОБА_1 було визначено особою, відповідальною в раді за надання інформації, пояснень та документів щодо предмету перевірки.

Для проведення належної перевірки повідомлених заявниками обставин ОСОБА_1 було повідомлено про необхідність надання для ознайомлення документів, на підставі яких мешканцям Київської області виділялась матеріальна допомога з Київського обласного бюджету, а також реєстрів, журналів та інших документів, в яких відображаються інформація, яка є предметом запитів заявників.

Водночас, ОСОБА_1 відмовився від надання для ознайомлення запитуваних документів з огляду на відсутність офіційного запиту Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Також було відмовлено у внесенні відповідних відомостей до журналу перевірок, які проводяться в Київській обласній раді.

Відповідно до ст. 17 ЗУ «Про доступ до публічної інформації» парламентський контроль за дотриманням права людини на доступ до інформації здійснюється, зокрема, Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини.

Обов'язок співпраці з Уповноваженим Верховної Ради з прав людини та його представниками також випливає зі ст. 22 ЗУ «Про уповноваженого Верховної Ради України з прав людини». Так, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, посадові та службові особи, до яких звернувся Уповноважений, зобов'язані співпрацювати з ним і подавати йому необхідну допомогу, зокрема забезпечувати доступ до матеріалів і документів, у тому числі на засадах, визначених законодавчими актами щодо захисту інформації з обмеженим доступом, а також надавати інформацію і давати пояснення стосовно фактичної і правової підстави своїх дій та рішень.

Таким чином, в діях заступника керуючого справами - начальника юридичного управління ради ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-40 КУпАП, а саме невиконання законних вимог представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

В судове засідання з'явився ОСОБА_1 та з фактичними обставинами, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення, не погодився, зазначивши, що для підготовки матеріалів, що цікавили представників уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, необхідно було приділити значний час, оскільки такі матеріали мають великий обсяг. В той же час представники уповноваженого звернулись до Київської обласної ради безпосередньо перед обідньою перервою. Він попросив представників почекати закінчення обідньої перерви, проте вони відмовились і покинули приміщення ради. При цьому ОСОБА_1 надав клопотання про закриття провадження у справі у зв'язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Свідки, які викликались в судове засідання за клопотанням ОСОБА_1, не з'явились, про день час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки не повідомили, отже не підтвердили надані ОСОБА_1 пояснення.

Суддя дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, надані в судовому засідання документи, приходить до наступних висновків.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП імперативно встановлено, що провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Згідно фактичних обставин справи, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, події, які стали підставою для складання протоколу, були вчинені 05.10.2017 року.

Визнання чи невизнання особою правопорушником своєї вини не може вплинути на можливість прийняття рішення про звільнення його від адміністративної відповідальності у зв'язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності при наявності на те його згоди та за наявності на те відповідних підстав. Звільнення у зв'язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності є нереабілітуючою підставою. З урахуванням неявки в судове засідання свідків, про виклик яких клопотала особа, що притягується до адміністративної відповідальності, пояснення ОСОБА_1 є непідтвердженими, а тому підстав для закриття провадження з реабілітуючих підстав суддею не встановлено.

Таким чином, оскільки на день розгляду справи в суді сплинули строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ст. 38 КУпАП, провадження по справі слід закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись статтями ст. ст. 38, 188-40, 247, 276-280, 283-287 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 за ст. 188-40 КУпАП - закрити у зв'язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

СуддяС.В. Шапутько