Справа № 405/6691/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2018 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючої судді Бутельської Г.В.

при секретарі Мишевець Т.І.

за участю:

прокурора Федотової М.О.

захисника ОСОБА_1

особи, що притягується до

адміністративної відповідальності, ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницький матеріали справи про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, що надійшли з Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКППФО НОМЕР_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, інваліда війни ІІ групи, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючого начальником Управління Держпраці у Кіровоградській області,

за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 70/17 від 10.11.2017 року ОСОБА_2 04.11.2016 року, займаючи посаду начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області, будучи субєктом декларування відповідно до ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон), не виконав обовязку про подачу повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені ч.2 ст.52 Закону.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи. Перший етап - з 00 годин 00 хвилин 15 серпня 2016 року, в тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування: повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону № 1700-УІІ, службових осіб, які станом на 15 серпня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону № 1700-УІІ відповідальне та особливо відповідальне становище.

Рішенням НАЗК від 18.08.2016 року №1 "Про внесення змін до деяких рішень Національного агенства з питань запобігання корупції щодо функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" внесені зміни у підпункт 1 пункту 1 рішення НАЗК, яким слова і цифри замінено на "01 вересня 2016 року".

Отже, система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи, а перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року, в тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування: повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону № 1700-УІІ, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону № 1700-УІІ відповідальне та особливо відповідальне становище.

Відповідно до інформації ТСЦ 3541 від 30.09.2017 № 31/11-3541/1701 начальник Управління ОСОБА_2 25.10.2016, згідно договору купівлі-продажу транспортного засобу від 25.10.2016 № 6200/16/000346, за яким: продавець: ТОВ «Прогрес ОСОБА_3» в особі директора ОСОБА_4, покупець: ОСОБА_2, придбав у власність рухоме майно у вигляді транспортного засобу марки: TOYOTA, модель: VENZA універсал-В, 2013 року випуску, колір: коричневий, номер кузова: 4T3BA3BB40U053253 (далі - автомобіль). За домовленістю сторін ціна даного транспортного засобу склала 149000 (сто сорок дев'ять тисяч) гривень 00 копійок. На підставі заяви власника автомобіля ОСОБА_2 від 26.10.2016 року №104685935 в територіальному сервісному центрі 3541 РСЦ МВС в Кіровоградській області здійснена операція вторинної реєстрації автомобіля, на підставі договору купівлі-продажу транспортного засобу від 25.10.2016 № 6200/16/000346. Тобто, ОСОБА_2 з 25.10.2016 став власником зазначеного автомобіля.

Відповідно до інформації з публічної частини інформаційно- телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» у ньому міститься повідомлення ОСОБА_2 про суттєві зміни в майновому стані (гіперпосилання на повідомлення https://public.nazk.gov.Ua /declaration/31857с64-6а42-4486-Ь45с1-3265а052097Ь), подане 22.11.2016. У розділі 4 повідомлення «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» ОСОБА_2 зазначає, що ним 26.10.2016 року набуто право власності на автомобіль, вартістю 149000 грн.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25.12.2015 № 928-УІІІ мінімальна заробітна плата у місячному розмірі з 01 січня 2016 року установлена на рівні 1378 гривень. Таким чином, придбане 25.10.2016 року ОСОБА_2 майно вартістю 149000 (сто сорок девять тисяч) гривень перевищувало 50 мінімальних заробітних плат встановлених на 1 січня 2016 року (1378x50 = 68 900 гривень) і становило 108 мінімальних заробітних плат установлених на 1 січня 2016 року.

Відповідно до частини 2 статті 52 Закону № 1700-УІІ, у ОСОБА_2, як субєкта декларування, починаючи з 25.10.2016 виник обовязок у десятиденний строк подати письмове повідомлення про суттєві зміни у майновому стані про придбання майна у вигляді автомобіля, шляхом заповнення відповідної форми змін в особистому кабінеті користувача на веб- ресурсі https://public.nazk.gov.ua. Згідно інформації з НАЗК від 27.10.2017 № 54-12/38557/17: ОСОБА_2 повідомив НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані 22.11.2016 р., о 15 год. 44 хв. У реєстрі ОСОБА_2 зареєструвався 29.09.2016 р., Декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2015 рік подав 28.10.2016 р.

ОСОБА_2 станом на 01.09.2016 були відомі положення Закону України «Про запобігання корупції» у частині того, що він є субєктом декларування І етапу декларування, що розпочинався з 01.09.2016 р.; у частині зобовязання, встановленого ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» щодо подання повідомлення про суттєві зміни в його майновому стані як субєкта декларування, які настають у нього з 01.09.2016 р.

Відповідно до інформації від ДП «Українські спеціальні системи» від 13.01.2017 р. № 01-38 у період з 20.10.2016 р. по 31.12.2016 р. Єдиний державний реєстр декларацій, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування функціонував у штатному режимі, за винятком окремих періодів 25, 26, 27, 28 жовтня 2016 року, коли доступ користувачів до Реєстру був обмежений або відсутній в результаті численних Інтернет-атак на ВЕБ-портал НАЗК та мережеві ресурси ДП. Згідно додатку до листа НАЗК від 27.10.2017 р. № 54-12/38557/17 в Реєстрі наявна інформація про послідовність дій особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_2. У тому числі, наявна інформація про подачу останнім повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме: 21.11.2016 р. о 16 год. 45 хв. створено чернетку повідомлення про суттєві зміни в майновому стані), та заповнено/переглянуто розділи 2.1, 2.2. О 16 год. 46 хв. заповнено/переглянуто розділи 3, 4. О 16 год. 52 хв. заповнено/переглянуто розділ 2.2. О 16 год. 56 хв. заповнено/переглянуто розділи 3, 5, 7, 8. О 16 год. 57 хв. заповнено/переглянуто розділ 8, натиснуто кнопку «Зберегти чернетку», натиснуто кнопку «Вийти». 22.11.2016 р. о 08 год. 52 хв. переглянуто. О 08 год. 29 хв. заповнено/переглянуто розділи 2.1, 4. О 08 год. 33 хв. заповнено/переглянуто розділ 4. О 08 год. 50 хв. заповнено/переглянуто розділ 2.2. О 08 год. 55 хв. заповнено/переглянуто розділ 4. О 14 год. 10 хв. переглянуто "Мої документи", заповнено/переглянуто розділи 2.1, 4. О 15 год. 24 хв. переглянуто "Мої документи", заповнено/переглянуто розділ 2.1. О 15 год. 25 хв. заповнено/переглянуто розділи 2.2, 4. О 15 год. 37 хв. заповнено/переглянуто розділи 2.1, 2.2, 3, 4, 5, 7. О 15 год. 38 хв. заповнено/переглянуто розділ 8. О 15 год. 25 хв. натиснуто кнопку "Подати документ". 22.11.2016 р. о 15 год. 44 хв. документ подано та підтверджено електронним цифровим підписом, після чого переглянуто.

Таким чином, ОСОБА_2 розпочав роботу в реєстрі з оформлення повідомлення про суттєві зміни в майновому стані лише 21.11.2016 р., тобто на 18 день після кінцевої дати подання повідомлення без порушення вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

З урахуванням викладеного ОСОБА_2 мав фізичну та технічну можливість вчасно подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у звязку з придбанням вказаного майна, натомість поважні причини несвоєчасного подання не встановлені.

Отже, начальник Управління Держпраці у Кіровоградській області, субєкт декларування, ОСОБА_2, придбавши 25.10.2016 р. майно у вигляді автомобіля на суму 149 000 грн., яка перевищувала 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01.01.2016 року, подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані тільки 22.11.2016 р., тобто несвоєчасно.

Таким чином, старший оперуповноважений сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України прийшов до висновку, що начальник Управління Держпраці у Кіровоградській області, субєкт декларування, ОСОБА_2, придбавши 25.10.2016 р. майно у вигляді автомобіля на суму 149 000 грн., яка перевищувала 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01.01.2016 р., до 00 год. 00 хв. 04.11.2016 року не подавши повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а подавши вказане повідомлення 22.11.2016 р., несвоєчасно, порушив вимоги ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 статті 172-6 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_2 з'явився, йому розяснено права особи, що притягується до адміністративної відповідальності, передбачені ст.268 КУпАП, вину у вчиненні адміністративного правопорушення за обставин, вказаних у протоколі, не визнав. За участю свого захисника ОСОБА_1, суду пояснив, що при купівлі транспортного засобу він використав ті кошти, які задекларував у 2015 році, тому ніяких змін в його майновому стані не відбулося. З приводу купівлі транспортного засобу надавав свої письмові пояснення до НАЗК, які останніх влаштували і більше з даного приводу органом НАЗК до нього питань не було. Не підписав складений відносно нього протокол тому, що до нього прямо на вулиці підійшли невідомі особи та пропонували підписати протокол. Зазначив, що в його присутності протокол не складався, будь-які права не роз»яснювались. Просив справу закрити.

Захисник ОСОБА_1 підтримав пояснення ОСОБА_2 та додав, що під час складання протоколу було допущено порушення ст. 256 КУпАП. Так, ОСОБА_2 не запрошували для ознайомлення та підписання протоколу, під час складання протоколу ОСОБА_2 був відсутній, що підтверджується тим, що протокол не відображає ні підпису правопорушника, ні інформації про відмову ОСОБА_2 підписати протокол. Фактично протокол був направлений ОСОБА_2 поштою, що не передбачено нормами КУпАП. Як наслідок ОСОБА_2 не були розясненні його процесуальні права; не забезпечене його право на правову допомогу, він був позбавлений права надати пояснення по суті правопорушення, вчинення якого йому інкримінують. Окрім цього, протокол містить посилання на показання свідка ОСОБА_5, разом з цим підпис свідка в протоколі відсутній. Також, захисник ОСОБА_1 звернув увагу суду на ту обставину, що протокол, який направлений ОСОБА_2 поштою, відрізняється від того, що міститься в матеріалах справи, зокрема, у його екземплярі не вказані свідки та їх підписи з приводу того, що ОСОБА_2 відмовився від отримання та підписання протоколу; немає і запису, що ОСОБА_2 відмовився від підпису протоколу. Крім цього, вказав, що протокол складено не уповноваженою особою. Так, Законом України «Про запобігання корупції» визначено орган до якого подається повідомлення про суттєві зміни в майновому складі та орган який здійснює контроль за своєчасністю та повнотою подання таких повідомлень, ним є Національне агентство з питань запобігання корупції(НАЗК), який також здійснює і моніторинг способу життя декларантів. Протокол у відношенні ОСОБА_2 складено оперуповноваженим Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України. Тобто, субєкт який складав протокол про адміністративне правопорушення не наділений правом моніторингу майнового стану ОСОБА_2 чи інших осіб, як і не наділений повноваженням встановлення обставин заповнення подання про зміну майнового стану чи своєчасності напралення такого подання. Як наслідок, складання вказаним субєктом протоколу у відношенні ОСОБА_2, щодо несвоєчасності подання інформації про суттєві зміни у майнового стані останнього, виходить за межі повноважень даного субєкта.

Крім того, захисником зазначено, що органом який здійснює контроль за подання інформації про фінансовий стан субєктів декларування є Національне агентство з питань запобігання корупції. ОСОБА_2 подав інформацію про зміни в майновому складі до НАЗК 22.11.2016 року. Отже, НАЗК, як орган контролю, мав виявити факт несвоєчасного подання інформації про фінансовий стан ОСОБА_2 ще в листопаді 2016 року. Більше того, ще в березні 2017 року, ОСОБА_2, повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції, на запит НАЗК від 16.02.2017 року № 44- 10/3404/07 «Про надання інформації», про факт придбання зазначеного вище автомобіля. Тобто, органом, який уповноважений здійснювати контроль за субєктами декларування, а саме Національне агентство з питань запобігання корупції, виявлено факт придбання ОСОБА_2 легкового автомобіля марки «Toyota Venza» Універсал-B , щонайменше в березні 2017 року. За цих обставин вважає, що на момент складення протоколу пройшли встановлені ст. 38 КУпАП строки притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Також захисник звернув увагу, що в даному випадку не встановлений прямий умисел та корисливий інтерес вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, що є важливим для субєктивної сторони даного правопорушення. Крім того, відсутня в діях ОСОБА_2 і обєктивна сторона правопорушення, зокрема ніяких змін в майновому стану останнього не відбулося. Як вбачається з щорічної декларації ОСОБА_2 за 2015 рік купівлю вказаного вище автомобіля він здійснив в межах отриманого доходу за попередній рік і його майновий стан не змінився, так як отриманий і зареєстрований дохід, він реалізував шляхом покупки автомобіля (згідно інформації зазначеної ОСОБА_2 в декларації за 2015 рік, останній задекларував отриманий дохід в розмірі 509159 грн.). В той же час законодавець передбачає внесення в декларацію даних в разі зміни майнового стану. Фактично складова частина корупційного діяння при таких обставинах відсутня.

Враховуючи викладене, захисник ОСОБА_1 просив провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, закрити у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні підтримав протокол про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, зважаючи на підстави, викладені в протоколі, просила притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності у межах санкції даної статті.

Старший оперуповноважений сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_6 суду пояснив, що у протоколі відносно ОСОБА_2 зазначено прізвище свідка ОСОБА_5, але підпису цього свідка у протоколі немає, оскільки це не є обов»язковим. Зазначив, що копія протоколу про корупційне діяння відносно ОСОБА_2 направлена йому без підпису свідків, у присутності яких ОСОБА_2 відмовився від отримання протоколу. Підписи свідків містяться тільки у першому екземплярі протоколу. Ствердив, що протокол відносно ОСОБА_2 складався в Управлінні захисту економіки без присутності правопорушника, оскілки складання цього протоколу вимагало багато часу. Після складання протоколу, в цей же день, протокол намагались вручити ОСОБА_2 на вулиці біля Управління Держпраці. Тут же намагались і частково роз»яснити права ОСОБА_2. Також зазначив, що письмового повідомлення ОСОБА_2 про його прибуття до Управління захисту економіки для складання протоколу не направлялось. Пояснив, що протокол складається в двох примірниках, які мають бути ідентичними між собою. На його думку, друкований текст протоколу, який направлений до суду і який направлений ОСОБА_2 співпадає, а тому вважає протоколи ідентичними. Під час складання протоколу у приміщенні Управління захисту економіки, права, передбачені ст.268 КУпАП ОСОБА_2 не роз»яснювались, оскільки протокол складався за його відсутності. Вважає, що протокол відносно ОСОБА_2 складено відповідно до ст. 256 КУпАП

Вислухавши пояснення учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази як кожен окремо, так і в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддя також повинен з'ясувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням останньою службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, судом встановлено, що наказом Державної служби України з питань праці від 05.05.2015 р. №14-кт ОСОБА_2 з 06.05.2015 р. призначено на посаду начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області із збереженням 5-го рангу державного службовця. Встановлено, що ОСОБА_2 здійснює повноваження начальника Управління у період з 06.05.2015 р. до теперішнього часу. Відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон) субєктами, на яких поширюються дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та державні службовці, зокрема.

Відповідно до положень частини 2 ст. 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - реєстр), та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК. ОСОБА_2 з 25.10.2016 року став власником автомобіля. Крім цього, відповідно до інформації з публічної частини інформаційно - телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» у ньому міститься повідомлення ОСОБА_2 про суттєві зміни в майновому стані (гіперпосилання на повідомлення https://public.nazk.gov.Ua /declaration/31857с64-6а42-4486-Ь45с1-3265а052097Ь), подане 22.11.2016 року. У розділі 4 повідомлення «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» ОСОБА_2 зазначає, що ним 26.10.2016 року набуто право власності на автомобіль, вартістю 149000 грн., що відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25.12.2015 р. № 928-УІІІ перевищило 50 мінімальних заробітних плат встановлених на 1 січня 2016 року і становило 108 мінімальних заробітних плат установлених на 1 січня 2016 року. Відповідно до інформації з НАЗК від 27.10.2017 № 54-12/38557/17 ОСОБА_2 повідомив НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані 22.11.2016 р., о 15 год. 44 хв. За результатом проведеної посадовими особами Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України (далі Управління) перевірки у відношенні ОСОБА_2, без відповідного рішення та розпорядження уповноваженого органу НАЗК, старшим оперуповноваженим сектору протидії корупції Управління ОСОБА_6 було складено протокол про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, у відношенні ОСОБА_2 за ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Судом також встановлено, що, згідно щорічної декларації ОСОБА_2 за 2015 рік, останній задекларував отриманий дохід в розмірі 509159 грн. (а.п.163-169). 25.10.2016 року ОСОБА_2 уклав з ТОВ «Прогрес» автотрейд ОСОБА_3» договір купівлі-продажу легкового автомобілю марки «Toyota Venza» Універсал В, 2013 року випуску, вартістю 149 000,00 грн. (а.п. 91). 26.10.2016 року за ОСОБА_2 було зареєстровано його право приватної власності на вказаний автомобіль в органах реєстрації. В декларації за 2016 рік, яку ОСОБА_2 подав 22.03.2017 року, він вказав інформацію про купівлю автомобілю (а.п. 155-162). Крім цього, ще в березні 2017 року, ОСОБА_2 повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції, на запит НАЗК від 16.02.2017 року № 44- 10/3404/07 «Про надання інформації», про факт придбання зазначеного вище автомобіля. І з березня 2017 року жодних рішень та розпоряджень з даного приводу уповноваженими особамим НАЗК не приймалось.

Матеріалами провадження доведено, що перевірка стосовно ОСОБА_2 проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, та відповідно склали протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 З протоколу №70/17 від 10.11.2017 року вбачається, що протокол відносно ОСОБА_2 складено старшим оперуповноваженим Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майором поліції ОСОБА_6

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, згідно з якими ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та іншими законодавчими актами, зокрема, відповідно до статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» має діяти поліція.

Основні її повноваження визначені статтею 23 вказаного Закону, а з огляду на обмеження, встановлені статтею 24 цього ж Закону, виконання інших (додаткових) функцій може бути покладене на поліцію лише виключно законом.

Крім того, згідно з пунктами 12, 12-1 частини першої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство наділено правом ініціювати проведення службового розслідування, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або повязаних з корупцією правопорушень, надсилати до інших спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень, а також складати протоколи про адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції Національного агентства, застосовувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Разом з цим, в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2, та будь-які повідомлення НАЗК про доручення такої перевірки ДЗЕ НП України, надання останнім відповідних розпоряджень та інше.

Слід зазначити, що згідно п.1 та п.4 Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон).

Згідно п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці ДЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Враховуючи викладене, посадова особа Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, що склала протокол про адміністративне правопорушення, не наділена правом моніторингу майнового стану ОСОБА_2, як і не наділена повноваженнями встановлення обставин щодо подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані чи своєчасності такого подання. Як наслідок, складання вказаним субєктом протоколу у відношенні ОСОБА_2, щодо несвоєчасності подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані останнього, виходить за межі повноважень даного субєкта.

Крім цього, відповідно до диспозиції ч.2 ст.172-6 КУпАП адміністративна відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України « Про запобігання корупції » №1700-VII від 14.10.2014 р. корупція - це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей.

Цією ж нормою також визначено термін «корупційне правопорушення» - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Правопорушення, повязане з корупцією діяння, що не містять ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч. 1ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції », завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Правопорушення, передбачене ч.2 ст.176-2 КУпАП, є правопорушенням, пов'язаним з корупцією. Суб'єктивна сторона правопорушень, пов'язаних з корупцією, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Умисною є форма вини, яка характеризується тим, що особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків та бажає настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускає їх настання (непрямий умисел).

Необережна форма вини характеризується тим, що особа не усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, не передбачає можливість настання негативних наслідків, хоча могла і повинна була усвідомлювати та передбачати - недбалість, або коли особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків, але легковажно розраховує на ненастання таких наслідків - самовпевненість.

Таким чином, для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП, суд має отримати докази того, що ОСОБА_2 усвідомлював суспільну небезпечність неповідомлення (несвоєчасного повідомлення) про суттєві зміни в майновому стані, передбачав можливість настання негативних наслідків - неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави, та бажав настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання.

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_2, не міститься будь-яких даних про форму вини, в даному випадку наявність прямого умислу. Матеріали справи не містять відомостей, які б вказували на те, що ОСОБА_2, подавши повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 22.11.2016 року, мав умисел на порушення вимог фінансового контролю чи переслідував будь-який корупційний інтерес.

В своїх поясненнях суду ОСОБА_2 зазначав, що він не приховував купівлю автомобіля марки «Toyota Venza» Універсал», а відразу здійснив його реєстрацію на своє імя. В декларації за 2016 рік, яку подав до дати складення протоколу, вказав придбаний автомобіль. Ще в березні 2017 року, повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції, на запит НАЗК від 16.02.2017 року № 44- 10/3404/07 «Про надання інформації», про факт придбання зазначеного вище автомобіля. До того ж вважає, що суттєвих змін в його майновому стані не відбулося, оскільки автомобіль був придбаний ним за кошти задекларовані у 2015 році.

Такі твердження ОСОБА_2 матеріалами провадження не спростовані. Не наведено і таких даних в судовому засіданні прокурором під час розгляду справи в суді.

Викладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_2 умислу на вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП і, відповідно, про відсутність в діянні ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, що є самостійною підставою для закриття провадження відносно ОСОБА_2 на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Разом з цим, відповідно до вимог ч.3 ст..38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З матеріалів провадження вбачається, що датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, посадова особа Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, вказує 04.11.2016 р., тобто кінцева дата подачі до НАЗК повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. При цьому, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані ОСОБА_2 було подано 22.11.2016 року; в декларації за 2016 рік, яку ОСОБА_2 подав 22.03.2017 року, він вказав інформацію про купівлю автомобіля; в березні 2017 року ОСОБА_2 повідомив уповноважений орган - Національне агентство з питань запобігання корупції, на запит НАЗК від 16.02.2017 року № 44- 10/3404/07 «Про надання інформації», про факт придбання зазначеного вище автомобіля та надав відповідні пояснення. Протокол про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, складено було тільки 10.11.2017 року. Таким чином, ще на момент складення протоколу про адміністративне правопорушення, закінчились строки давності притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Повно та всебічно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, оцінивши надані докази, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбачений ч.2 ст.172-6 КУпАП, у звязку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 172-6 ч.2, п.1 ч.1 ст.247, 283, 284, 287 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, до адміністративної відповідальності, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - закрити у звязку з відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда Г.В. Бутельська