Справа № 266/4238/18
Провадженя№ 3/266/1296/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2018 року м. Маріуполь

Суддя Приморського районного суду м. Маріуполя Шишилін О.Г., за участі секретаря Воропаєвої О.Є., прокурора Сінгур Є.І., особи яка притягується до відповідальності ОСОБА_1, захисника ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2., громадянки України, працюючої головним державним інспектором відділу адміністрування митних платежів Управління Адміністрування митних платежів Донецької митниці ДФС, яка зареєстрована за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3, б. 4 кв. 15, мешкає за адресою: м. Маріуполь, пр.. Будівельників, б. 72 кв. 20

за ч.2 ст. 172-6, ч.2 ст. 172-6 КУпАП

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 21.07.2018 року №705 встановлено, що ОСОБА_1, порушуючи вимоги ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», будучи головним державним інспектором адміністрування митних платежів Управління митних платежів Донецької митниці ДФС з 12.12.2016 р., згідно п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом на якого поширюється дія вказаного Закону, 17.01.2017 р. придбала квартиру за адресою м. Тернопіль, вул.. Білецька, б. 53 кв. 44 за договором купівлі-продажу №112 від 17.01.2017 р. вартістю 508445 гривень, що становить 318 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 року та перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 року (80000 гривень). Відповідно до інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно № від 17.07.2018, ОСОБА_1 набула у власність квартиру за адресою м. Тернопіль, вул.. Білецька, б. 53 кв. 44, 17.01.2017, в день нотаріального посвідчення приватного нотаріуса ОСОБА_3 Тернопільського міського нотаріального округу. Після отримання вищезазначеної квартири у власність ОСОБА_1 не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, чим порушила ч. ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції». У звязку із чим притягується до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Крім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 31.07.2018 року №710 встановлено, що ОСОБА_1, порушуючи вимоги ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», будучи головним державним інспектором адміністрування митних платежів Управління митних платежів Донецької митниці ДФС з 12.12.2016 р., згідно п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом на якого поширюється дія вказаного Закону, 02.01.2017 отримала 12 тисяч доларів США у вигляді позики від гр.. ОСОБА_4, про що зазначила у 13-му розділі «Фінансові зобовязання» у виправленій щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік поданої 25.03.2018 о 20:20. Відповідно до курсу валют НБУ станом на 02.01.2017 діяли дані встановлені 30.12.2016, а саме було встановлено такий офіційний курс гривні до долару США: 100 доларів США -2719,0858 гривень, тобто мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 року та перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 року (80000 гривень). Після отримання зазначеної позики ОСОБА_1 не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані,чим порушила ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції». У звязку із чим притягується до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постановою суду від 10.08.2018 р. матеріали обєднані в одне провадження.

В суді ОСОБА_1 пояснила, що в період часу з 06.01.2017 р. по 24.01.2017 р. була у відпустці і знаходилася в Тернопільській області в сільській місцевості, де не було на компютеру, ні Інтернету. В цей час 17.01.2017 р. придбала у власність квартиру у м. Тернополі та за відсутності Інтернету не мала можливості внести дані про придбання майна НАЗК. Повертаючись додому в м. Маріуполь захворіла, крім того в лікарню потрапила її тітка і їй довелося кожного дня як зранку так і після роботи їздити в лікарню. Тому вона позабула про зобовязання повідомити про суттєві зміни у майновому стані. Мети приховати придбання майна у неї не було. Крім того вона дійсно отримала позику у вигляді 12000 доларів США на покупку квартири у м. Тернопіль, і з тих самих причин не повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані. Проте ніякого умислу приховати ці обставини вона не мала на меті, про що свідчить факт відображення відповідних відомостей у щорічній декларації за 2017 рік. Просила провадження у справі закрити. Також просила закінчити розгляд справи без її участі.

Захисник ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилася виключно оперуповноваженим УЗЕ в Донецькій області ДЗЕ НП України, який за відсутності даних про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 відбирав пояснення, робив запити, збирав докази та склав протоколи стосовно останньої, при цьому не будучи уповноважених органом наділеним правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані субєктів декларування, яким є виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК. Тому всі докази і справі є недопустимими. Просила закрити справу за відсутності складу адміністративного правопорушення. Також просила закінчити розгляд справи без її участі.

Суддя, вислухавши особу, що притягається до адміністративної відповідальності, захисника, вивчивши матеріали справи, заслухавши думку прокурора, який вважає, що ОСОБА_1 є суб'єктом інкримінованого правопорушення та підлягає покаранню та який також надав заяву про закінчення розгляду справи за його відсутності, дійшов висновку, що ця адміністративна справа не може бути розглянута по суті.

Відповідно до вимог ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Як встановлено з матеріалів справи, перевірка відносно ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протоколи про адміністративне правопорушення.

Проте в матеріалах справи відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки відносно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки.

Слід зазначити, що згідно Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 № 81 покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

За змістом вимог підпункту 1 частини 1 статті 255 КУпАП прерогативою на складання протоколів про адміністративні правопорушення, повязані з порушенням вимог фінансового контролю (ст.172-6 КУпАП), наділені уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (національної поліції).

Згідно ст. 251 КУпАП обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, Закон України «Про запобігання корупції», який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (стаття 11 Закону).

Статтею 49 цього Закону встановлено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобовязані перевіряти факт подання субєктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого субєкта про факт неподання декларації, і субєкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним субєктом декларування.

Тобто, всі обов'язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Такий висновок узгоджується з висновком Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 11.04.2018 року за касаційною скаргою на рішення Одеського апеляційного адміністративного суду від 29.11.2017 року у справі за позовом громадянина до Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, зобовязання вчинити дії (справа № 814/886/17), де Суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону №1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених субєктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

З огляду на викладене за відсутності у справі даних щодо проведення перевірки дотримання вимог антикорупційного законодавства уповноваженим органом, яким є НАЗК всі докази по справі є недопустимими.

Такого висновку дійшов Донецький апеляційний суд у своїй постанові №219/7962/18 від 05.11.2018 р.

Із змісту відповідних протоколів від 21.07.2018 року №705 від 31.07.2018 р. №710 та інших матеріалів справи №266/4238/18 не можливо зробити висновок про уповноваження старшого оперуповноваженого в ОВС УЗЕ в Донецькій області ОСОБА_5 та оперуповноваженого УЗЕ в Донецькій області ДЗЕ НП України ОСОБА_6 на проведення контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування ОСОБА_1 зокрема не повідомила про суттєві зміни в майновому стані та відповідно на складання протоколів про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.172- 6 КУпАП на підставі такої перевірки.

Як було розяснено в листі листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.05.2017 року № 223-943/0/4-17 щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією, в абз. 4 п.4 у разі коли протокол складено не уповноваженою на те особою або без додержання вимог, установленихст.256 КУпАП, суддя зобовязаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому субєкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення. При цьому постанова про направлення протоколу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, для належного оформлення (усунення недоліків) не підлягає апеляційному оскарженню.

З огляду на вищевикладене, на підставі аналізу вищезазначених нормативних актів, прихожу до висновку, оскільки з протоколів вбачається, що дії ОСОБА_1 можуть містити склад адміністративного правопорушення передбачений ч.2 ст. 172-6 КУпАП, проте до них не надано матеріалів перевірки НАЗК, тому для належного оформлення доказів на підтвердження наявності складу адміністративного правопорушення, для подальшого надання судом їм належної правової оцінки справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 необхідно повернути до Управління захисту економіки в Донецькій області Національної поліції України для належного оформлення.

Керуючись ст.ст. 245, 256, 278, 283, 284 КУпАП суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення № 266/4238/18 (провадження № 3/266/1296/18) з протоколами про адміністративне правопорушення №805 від 21.07.2018 р. та №710 від 31.07.2018 р. відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ч.2 ст. 172-6 КУпАП повернути т.в.о. начальника Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Шишилін О. Г.