П О С Т А Н О В А

Іменем України

31 липня 2018 року м.Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Коваленко П.Л., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Михайлівського відділення поліції Василівського відділу поліції ГУНП України в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 не працює, рнокпп НОМЕР_1

за правопорушення, передбачене ч.1 ст.184 КУпАП,

в с т а н о в и в:

До Токмацького районного суду Запорізької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ГР № 045644 від 14.06.2018 та додані матеріали, відповідно до яких протягом часу з 21.00 години 13.06.2018 до 09.30 годин 14.06.2018 ОСОБА_1 ухилялася від виконання батьківських обов'язків щодо догляду та виховання неповнолітньої доньки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, яка у вказаний час самовільно залишила місце мешкання та залишилася без догляду матері, чим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст.184 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, пояснила, що виконує свої батьківські обов'язки по відношенню до дітей. Також зазначила, що 13.06.2018 її донька ОСОБА_2 дійсно не з'явилася ночувати додому, телефон у неї був вимкнений. Вона своїми силами її шукала, а вже зранку їй співробітники поліції повідомили про місце знаходження доньки.

Вивчивши повно та всебічно матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з системного аналізу положень ст.ст.7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, тощо. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Згідно з положеннями ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчинені та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР № 045644 від 14.06.2018, формулювання суті адміністративного правопорушення відсутнє взагалі. Невідомо, в чому саме проявляється невиконання ОСОБА_1 своїх батьківських обов'язків. Крім того, в протоколі відсутнє зазначення частини статті 184 КУпАП.

Відповідно до диспозиції ст.184 КУпАП, адміністративним правопорушенням є ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов'язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Згідно із ст.9 КУпАП одним із елементів складу адміністративного правопорушення є вина правопорушника у формі умислу чи необережності.

У ч.2 п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду від 30.03.2007 №3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» визначено, що ухилення батьків від виконання своїх обов'язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов'язками.

Об'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП проявляється у невиконанні батьками або особами, що їх замінюють, обов'язків щодо виховання дітей, а саме: залишення впродовж тривалого строку дитини без будь-якого нагляду; ухилення від виховання дітей (у т.ч. незабезпечення відвідування ними школи, контролю за проведенням дозвілля); незабезпечення дитині безпечних умов перебування за місцем проживання чи в іншому місці; невжиття заходів щодо їх лікування; безпідставне обмеження в харчуванні, одязі, інших предметах першої необхідності; штучне створення незадовільних побутових умов тощо.

Неналежне виконання обов'язків щодо виховання дітей означає бездію, у результаті якої обов'язки по вихованню виконуються неякісно, не в повному обсязі. Наприклад, схвалюються здійснення підлітком антигромадських вчинків, прививаються погляди, установки, що пропагандують жорстокість, агресивність, ненависть, неповагу до закону; складаються умови, які загрожують життю та здоров'ю неповнолітнього; мають місце постійні чіпляння до дитини з будь-якого приводу і без нього.

Суду є не зрозумілим, в яких саме діях ОСОБА_1 проявилось неналежне виховання дитини, не зазначена форма вини, та чи є між неналежним вихованням дитини та наслідками (які також не вказані) причинний зв'язок.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази не виконання ОСОБА_1 своїх батьківських обов'язків.

Також у матеріалах справи відсутні дані, які враховуються судом відповідно до ч.2 ст.33 КУпАП, а саме: характеристика на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дані про ступінь вини, майновий стан.

Суддя не зобов'язаний та не має права сам особисто звинувачувати особу у вчиненні неправомірних дій. Компетенція суду полягає в тому, щоб перевірити обґрунтованість складеного протоколу шляхом дослідження доказів та надання їм оцінки.

Відповідно до статей 280 та 283 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя зобов'язаний з'ясувати: чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини необхідні для правильного вирішення справи. Постанова судді повинна бути законною і обґрунтованою.

Враховуючи законодавчо закріплений принцип презумпції невинуватості, оцінюючи докази, всі сумніви та суперечності рахуються на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

З огляду на досліджені в судовому засіданні докази, приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, на підставі чого, відповідно до п.3 ст.284, п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі необхідно закрити.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ст.247, ст.ст.283, 284 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч.1 ст.184 КУпАП - закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Запорізької області через Токмацький районний суд Запорізької області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Cуддя: