Справа № 237/710/18
П О С Т А Н О В А

Іменем України

24.04.18 року місто Курахове

Марїнський районний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Сенаторова В.А.,

при секретарі Лахно Т.Г.,

за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1,

прокурора Шинкаренко Є.С.,

розглянувши матеріали справи відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1, паспорт серії ВВ 125804 виданий Курахівським МВ Марїнського РВ УМВС України в Донецькій області 17 листопада 1997 року, місце роботи та посада: Курахівська міська рада Марїнського району Донецької області, секретар ради, місце реєстрації та проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення № 138 про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП від 21 лютого 2018 року вбачається, що відповідно до рішення Курахівської міської ради № VІІ/1-6 від 05.11.2015, ОСОБА_1 обрана секретарем міської ради та присвоєно їй одинадцятий ранг посадової особи місцевого самоврядування в межах пятої категорії посад. Згідно пп. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», вона є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією.

За протоколом про адміністративне правопорушення № 138 про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП від 21 лютого 2018 року, суть адміністративного правопорушення ОСОБА_1 полягає у наведеному нижче.

В порушення ч. 2 ст. 52 Закону, ОСОБА_1 не своєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною другою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до частини другої статті 52 Закону, у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 12 Закону, Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обовязкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № З, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Так, 12.01.2018 року, точний час не встановлено, секретар Курахівської міської ради Донецької області ОСОБА_1 уклала договір купівлі-продажу № 36 на придбання житлового приміщення за адресою: Донецька область, м. Курахове, проспект Прокофєва, 17, приміщення 26 за 115708 гривень. Цього ж дня, об 11:13 годин, вона зареєструвала право власності на зазначений обєкт нерухомості, тому у строк до 22.01.2018 року зобовязана була у встановленому порядку повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме придбання у власність житлового приміщення.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць зокрема працездатних осіб: з 1 січня 2018 року - 1762 гривень. Тобто, дохід ОСОБА_1 у вигляді придбання нерухомого майна вартістю 115708 гривень становить 65 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб.

За таких умов, у секретаря Курахівської міської ради Донецької області ОСОБА_1, виник обовязок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про це НАЗК.

Відповідно до положень статей 251-253 Цивільного Кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого повязана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Тобто, упродовж періоду часу з 00:00 год. 13.01.2018 по 23:59 год. 22.02.2018 у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані. ,

Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено що секретар Курахівської міської ради Донецької області ОСОБА_1 подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані щодо отримання доходу у вигляді придбання нерухомого майна вартістю 115708 гривень лише 02.02.2018 року, тобто в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону.

Згідно відповіді НАЗК дата публікації повідомлень на сайті співпадає з фактичною датою подання до Реєстру.

Таким чином, протоколом № 138 від 21.02.2018 зафіксовано, що ОСОБА_1 будучи секретарем Курахівської міської ради Донецької області, субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, згідно пп. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, передбаченого ч. 2 ст. 52 Закону, не своєчасно, без поважних причин, 02.02.2018 об 11:22 повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме придбання житлового приміщення вартістю 115708 гривень, який перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАГІ.

ОСОБА_1 не виконала вимоги ч. 2 ст. 52 Закону, які виникли у неї, як у секретаря Курахівської міської ради Донецької області, тобто місцем вчинення правопорушення є орган, в якому вона виконує свої повноваження, як секретаря, - Курахівська міська рада, яка розташована за адресою: Донецька область, Марїнський район, м. Курахове, просп. Миру, буд. 4.

Датою виявлення правопорушення є дата зібрання всіх матеріалів та складання протоколу, тобто 21.02.2018 року.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією є 02.02.2017, коли ОСОБА_1 несвоєчасно повідомила про суттєві зміни в майновому стані.

Факт правопорушення ОСОБА_1, згідно із протоколом № 138 від 21.02.2018, підтверджується інформацією з Єдиного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, інформаційною довідкою з реєстру речових прав на нерухоме майно, поясненнями ОСОБА_1

Прокурор вважав, що протокол про адміністративне правопорушення складено правомірно та просив притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 2 ст.172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1, свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала у повному обсязі. Суду пояснила, що повідомлення про суттєві зміни, що відбулися у її майновому стані, вона мала намір подати у встановлений Законом України «Про запобігання корупції» строк, однак його пропущення відбулося з причини, що від неї не залежала, а саме, через технічні перешкоди в роботі офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції. Усі спроби подати повідомлення були відхилені, а технічна підтримка сайту пропонувала повторити подати повідомлення через деякий час. Згодом, вона отримала доступ до офіційного сайту НАЗК і змогла подати повідомлення, проте вже із запізненням, в результаті чого, встановлений Законом строк був пропущений. Таким чином, просить суд врахувати відсутність умислу в її діях. Вона не намагалась приховати зміни у своєму матеріальному становищі, нею все ж було надане повідомлення про зазначені зміни, але із пропущенням строку з причини, що від неї не залежала.

Судом були досліджені письмові докази, додані до протоколу про адміністративне правопорушення № 138 від 21.02.2018, а саме: лист № 523кд/39/104/02-2018 від 06.02.2018 року (а.с. 8-10), лист Курахівської міської ради Марїнського району Донецької області № 560/01-24 від 13.02.2018 року (а.с. 11-12), копія особової картки № 59 форми № П-2ДС, заповнену ОСОБА_1 (а.с. 13-16), копія автобіографії ОСОБА_1 (а.с. 17), копія біографічної довідки ОСОБА_1 (а.с. 18-19), присяга депутата (а.с.20), копія паспорта ОСОБА_1 серії ВВ 125804 виданого Курахівським МВ Марїнського РВ УМВС України в Донецькій області 17 листопада 1997 року (а.с. 21-23), копія дипломів (а.с. 24-26), копія рішення Курахівської міської ради Марїнського району Донецької області № VІІ/1-6 від 05.11.2015 року про обрання секретаря Курахівської міської ради (а.с.27), копія розпорядження міського голови Курахівської міської ради Марїнського району Донецької області № 250-к від 10.11.2015 року про початок виконання повноважень секретаря Курахівської міської ради (а.с.28), копія попереджень про обмеження, повязані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування та проходженням служби (а.с.29-30), копія загальних правил поведінки державного службовця (а.с. 31-34), копія розписки про ознайомлення ОСОБА_1 із Загальними правилами поведінки державного службовця (а.с.35), копія декларації про майно, доходи, витрати і зобовязання фінансового характеру за 2014 рік ОСОБА_1 (а.с. 36 - 40), копія посадової інструкції секретаря Курахівської міської ради ОСОБА_1 від 11.11.2015 року ( а.с.41-44), копія розпорядження міського голови Курахівської міської ради Марїнського району Донецької області № 21-вк від 04.03.2016 року про додаткову відпустку у звязку з навчанням ОСОБА_2 (а.с. 45), копія декларації про майно, доходи, витрати і зобовязання фінансового характеру за 2015 рік (а.с.46-50), копія загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань Державної служби 05.08.2016 року № 158 ( а.с.5154), копія рішення Курахівської міської ради Марїнського району Донецької області № VІІ/40-3 від 06.11.2017 року про присвоєння чергового рангу посадовим особам Курахівської міської ради (а.с.55), копія внутрішнього опису документів особової справи № 59 (а.с.56), скриншоти (а.с. 57-59), інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєктів (а.с.60-61), пояснення ОСОБА_3 (а.с.62-63)

Всебічно, об'єктивно, повно та безпосередньо у судовому засіданні дослідивши наявні у справі докази, оцінюючи ці докази з огляду на їх належність, допустимість, достовірність, кожного окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наданих доказів у їх сукупності, суд дійшов до висновків, які наведені нижче.

При розгляді даної справи суд приймає до уваги, що Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод для кримінального провадження, і на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Так у справі «Лучанінова протии України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.51 КУпАП стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням».

У рішенні по справі «Карелін проти Росії» («Karelinv. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

За таких умов, з метою дотримання ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод при розгляді справ про адміністративні правопорушення, суд повинен бути обєктивним, неупередженим та обмеженим при розгляді справи виключно тими матеріалами справи про адміністративне правопорушення, які подані і складені до суду уповноваженими особами, а також поданими під час розгляду справи повноважними учасниками справи, а протокол про адміністративне правопорушення, в свою чергу, по своїй суті є формулюванням обвинувачення вчиненого порушником адміністративного правопорушення.

З огляду на це,суд не має повноважень доповнювати та уточнювати обвинувачення, зокрема, також в частині опису дій та суті адміністративного правопорушення, що викладені в протоколах про адміністративне правопорушення як у документі, що фіксує конкретні висновки обвинувачення уповноважених державних органів, оскільки це буде порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. В той же час, суд зобовязаний обєктивно та неупереджено встановити дійсні обставини справи та надати їм належну правову оцінку виключно в межах сформульованого обвинувачення, сутність та обставини дій правопорушника в якому сформульовані, в даному випадку, протоколом про адміністративне правопорушення.

Додатково слід зазначити, що відповідно до ст. 250 КУпАП участь прокурора у справах даної категорії є обовязковою, а сам прокурор володіє значним обсягом процесуальних прав, що по суті робить судовий процес змагальним, враховуючи, що відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», прокуратура віднесена до спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції.

У судовому засіданні встановлено, що відповідно до рішення Курахівської міської ради № VІІ/1-6 від 05.11.2015, ОСОБА_1 обрана секретарем міської ради та присвоєно їй одинадцятий ранг посадової особи місцевого самоврядування в межах пятої категорії посад.

Згідно статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до відповідальності.

Також ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, документами тощо. Відповідно до ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

На переконання суду, дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення, яке визначається як протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб'єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості. До початку розгляду справи по суті і під час зясування обставин справи та перевірки їх доказами прокурор не надав будь яких інших доказів, крім тих які були додані до протоколу про адміністративне правопорушення.

Оцінюючи наявні письмові докази, суд приходить до висновку про те, що ознакам належності відповідають наступні документи: протокол про адміністративне правопорушення № 138 Про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП від 21 лютого 2018 року (а.с. 1-7); присяга депутата Курахівської міської ради ОСОБА_1 (а.с.20);копія рішення Курахівської міської ради Марїнського району Донецької області № VІІ/1-6 від 05.11.2015 року про обрання секретаря Курахівської міської ради (а.с.27), копія розпорядження міського голови Курахівської міської ради Марїнського району Донецької області № 250-к від 10.11.2015 року про початок виконання повноважень секретаря Курахівської міської ради (а.с.28); копія попереджень про обмеження, повязані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування та проходженням служби (а.с.29-30); копія посадової інструкції секретаря Курахівської міської ради ОСОБА_1 від 11.11.2015 року ( а.с.41-44); інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєктів (а.с.60-61), пояснення ОСОБА_1 (а.с.62-63).

Інші досліджені копії документів, оригінали яких, відповідно до Внутрішнього опису (а.с.56), містяться в особовій справі №59 не можуть бути належними доказами, оскільки за їхньою допомогою не можна встановити обставини щодо наявності чи відсутність адміністративного правопорушення, в якому обвинувачують ОСОБА_1Є, та винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення для вирішення справи.

Суд не може визнати допустимим доказом «скріншоти» ( аркуші справи 57-58), з огляду на те, що вони не відповідають ст.251 КУпАП, також, вони не відповідають і вимогам жодного із ДСТУ (ДСТУ 2392-94: «Документ записана інформація, яка може розглядатися як одиниця під час здійснення інформаційної діяльності»;ДСТУ 3017-95: «Документ матеріальний об'єкт з інформацією, закріпленою створеним людиною способом для її передавання в часі та просторі»; ДСТУ 2732:2004: «Документ інформація, зафіксована на матеріальному носії, основною функцією якого є зберігати та передавати її в часі та просторі.»). Інформація, яка є змістом вказаних «скріншотів, не підтверджена експертним дослідженням, не засвідчена у порядку, передбаченому ст. 75 Закону України «Про нотаріат». Ця інформація не підтверджена компетентним центральним органом виконавчої влади. Згідно з пунктом 8 частини першої статті 11 Закону №1700-VII, саме до повноважень НАЗК належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику та має повноваження зі здійснення в порядку, визначеному Закону №1700-VII, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя зазначених осіб.

Але, з огляду на те, що сам факт пропуску строку подання декларації про зміни у майновому стані не заперечується ОСОБА_1, ця обставина вважається доведеною на підставі пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

Цією ж статтею Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного корупційного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини.

Судова палата у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією від 22 травня 2017 року, зазначила, що суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З пояснень ОСОБА_1 вбачається, що повідомлення про суттєві зміни, що відбулися у її майновому стані, вона мала намір подати у встановлений Законом України «Про запобігання корупції» строк, однак його пропущення відбулося з причини, що від неї не залежала, а саме, через технічні перешкоди в роботі офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції. Усі спроби подати повідомлення були відхилені, а технічна підтримка сайту пропонувала повторити подати повідомлення через деякий час. Згодом, вона отримала доступ до офіційного сайту НАЗК і змогла подати повідомлення, проте вже із запізненням, в результаті чого, встановлений Законом строк був пропущений. ОСОБА_1 не заперечує тієї обставини, що дійсно вона придбала квартиру вартістю 115708 гривень становить 65, відомості про ці зміни у майновому стані були внесені 02.02.2017.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Із пояснень ОСОБА_1 вбачається, що вона не тільки не бажала настання шкідливих наслідків, а, навіть, і не передбачала можливості настання таких наслідків, обґрунтовано сподівалась на те що Держава в особі НАЗК зможе забезпечити їй можливість завчасно ( у встановлені строки) подати декларацію про зміну в майновому стані шляхом вільного доступу до відповідного сайту.

Таким чином, для притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП необхідно встановити той факт, що ОСОБА_1 усвідомлювала суспільну небезпечність неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані, передбачала неможливість здійснення фінансового контролю з боку держави та бажала настання таких наслідків, або байдуже ставилася до їх настання чи свідомо допускала їх настання.

Проте, матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містять жодних фактичних даних про форму вини останньої, в даному випадку, про наявність прямого умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, та жодних доказів на підтвердження такого умислу.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутня вина у формі умислу, а отже відсутній і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно, до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.172-6, п.1 ч.1 ст.247, ст. ст.283, 284, 294 КУпАП, а також Закону України «Про запобігання корупції»,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі, про притягнення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП, закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова в порядку провадження по справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання скарги до Апеляційного суду Донецької області через Марїнський районний суд Донецької області.

Повний текст постанови виготовлено 24.04.2018 року.

Суддя Володимир Анатолійович Сенаторов

Дата документу 24.04.2018