Справа № 359/8136/18
Провадження № 3/359/3071/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2018 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., за участю представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 (ОСОБА_1) - Синяченка В.П., свідка ОСОБА_3, представника митниці Фомичова Д.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м.Араклі Туреччина, комерційного директора ТОВ «Акао текстиль», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, постійно проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, паспорт громадянина Туреччини для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 27 вересня 2011 р., орган, що видав BAHCELIEVLER,

в с т а н о в и в :

06.09.2018 р. о 19 год. 55 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), який відлітав з України до Туреччини м.Стамбул, літаком авіакомпанії «Turkish airlines», рейсом № TK 0460, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має приблизно 7 000 доларів США. Після цього громадянину було запропоновано пред'явити всю готівку. Пасажиром було видано готівку в розмірі 14632 доларів США, що знаходились в одному з відділень дорожньої сумки пасажира (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), вся валюта належить йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 11 582 доларів США, що за курсом НБУ на 06.09.2018 року становить 10000 євро . За протоколом про порушення митних правил вилучено 3050 доларів США. Вся готівка була перевірена на приборі «ДОКУТЕСТ» для визначення справжності. На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для нерезидентів України, з поданням дозвільних документів (в'їзна митна декларація) відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р., та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст.471 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці складено протокол про порушення митних правил № 0716/12500/18 один примірник якого вручено під підпис громадянину Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), і в якому було зазначено про час та місце розгляду справи про порушення митних правил.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі, - не встановлено.

В судовому засіданні представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 (ОСОБА_1) - Синяченко В.П. зазначив, що більша частина грошових коштів, які провозив ОСОБА_1 (ОСОБА_1), а саме 11000 доларів США він отримав у борг від своєї подруги ОСОБА_3, а решта грошових коштів являється його власними заощадженнями. Грошові кошти призначалися на лікування батька ОСОБА_1 (ОСОБА_1). Він не мав наміру приховувати вище вказану валюту, порушення митних правил сталося через його необачність та хвилювання за здоров'я батька. При цьому, представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, просив суд, у даному випадку, врахувати практику Європейського суду з прав людини, оскільки за таких обставин, конфіскація вилучених коштів, буде втручанням в право громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) на повагу власності, що призведе до порушення вимог ст. 1 Протоколу № 1 до ратифікованої Україною 17 липня 1997 р. Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Крім того, конфіскація вилучених коштів є непропорційною з тяжкістю скоєного правопорушення та сприятиме погіршенню матеріального становища Толга (ОСОБА_1).

Враховуючи все вищевикладене, та те, що громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) вчинив дане правопорушення з необережності, кошти, які знаходилися у нього не мали ознак приховування, мають легальне походження, призначення валюти, а також практику Європейського суду з прав людини, представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, просив суд призначити громадянину Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену в нього валюту, - повернути, оскільки дані грошові кошти являються для нього надзвичайно значною та важливою сумою, та необхідні йому для лікування батька.

Представник митниці Фомичов Д.В. протокол підтримав, та зазначив, що громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв'язку з чим просив застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснила, що з громадянином Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) вона знайома протягом двох років. Вона надала йому в борг 11000,00 доларів США на лікування його батька, які він повинен їй повернути.

Суддя, заслухавши думку представника митниці та представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідка, а також дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

В судовому засіданні встановлено, що громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), який відлітав з України до Туреччини м.Стамбул літаком авіакомпанії «Turkish airlines», рейсом № TK 0460, самостійно обрав вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, - з моменту перетину останнім "білої лінії", що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі що перевищує 10 000 євро.

Так, вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується, дослідженими у судовому засіданні, письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил № 0716/12500/18 від 06.09.2018 р. (а.с.2-5); даними протоколу опитування в справі про порушення митних правил № 0716/12500/18 від 06.09.2018 р. (а.с.6-9); даними доповідної записки головного державного інспектора ВМО № 3 м/п «Бориспіль-аеропорт» Свереди О.М. від 16.08.2018 р. щодо складання протоколу про ПМП № 0642/12500/18 (а.с.9-10); доповідною запискою головного державного інспектора ВМО № 4 м/п «Бориспіль-аеропорт» Київської митниці ДФС Сайко С.В. від 06.09.2018 року (а.с.10,11); описом предметів (а.с.14,15); копією переліку купюр номіналом по 100 та 50 доларів США, затриманої за протоколом про ПМП № 0716/12500/18 (а.с.16); розрахунком еквіваленту 10 000 євро щодо доларів США станом на 06.09.2018 р. до протоколу про ПМП № 0716/12500/18 від 06.09.2018 р. (а.с.18) та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України "Про міжнародні договори" від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "Про захист прав людини і основоположних свобод", а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції. Правопорушення, яке вчинив громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 14632 долари США, що підлягають обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти в Україну, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути вивезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення, яке вчинив громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Відповідно до ч. 2 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 року № 148, Фізична особа-резидент має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі. Вивезення за межі України фізичними особами-резидентами готівки в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, здійснюється за наявності документів, що підтверджують зняття ними готівки з власних рахунків у банках, і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро. Документи, що підтверджують зняття готівки з власних рахунків у банках фізичними особами-резидентами з метою її вивезення, є чинними протягом 90 календарних днів із дня зняття ними готівки з власних рахунків у банках.

Таким чином, єдине діяння, яке вчинив громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) потенційно міг завдати державі, була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися поза територією держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.

Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, та його представником, в судовому засіданні, обставини.

При перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) відлітаючи з України до Туреччини м.Стамбул перевозив 14632,00 долари США. Частина грошових коштів являлася його власними заощадженнями, а іншу частину грошових коштів 11000,00 доларів США йому позичила подруга ОСОБА_3, яка, будучи допитаною в судовому засіданні в якості свідка, підтвердила вказані обставини. Грошові кошти призначалися на лікування батька ОСОБА_1 (ОСОБА_1). Наміру приховати грошові кошти від митного органу громадянин Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) не мав. Порушення митних правил сталося через необережність та його хвилювання за здоров'я батька. Конфіскація вилучених коштів, поставить громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) в скрутне матеріальне становище, оскільки його місячний дохід становить 6440 грн., він вимушений самостійно винаймати квартиру, та повернути позичені кошти ОСОБА_3

Дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, у матеріалах справи відсутні.

З огляду на наведене, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього "індивідуальний надмірний тягар".

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти, не сприятиме вихованню громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) та попередженню вчиненню ним нових порушень, а лише негативно вплине на його матеріальне становище.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріали справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) в подальшому.

Стягнення штрафу слід звернути на кошти вилучені працівниками митниці в рахунок забезпечення штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на оплату послуг перекладача відшкодовуються з державного бюджету.

Таким чином, з громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1) на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил від 06.09.2018 р. № 0716/12500/18 до місця зберігання у розмірі 20 грн. 51 коп.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Керуючись п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, постійно проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, паспорт громадянина Туреччини для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 27 вересня 2011 р., орган, що видав BAHCELIEVLER, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп.

Сума штрафу підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100) та зверненню на вилучену згідно протоколу № 0716/12500/18 від 06.09.2018 року суму 1700 грн. 00 коп. в рахунок його сплати.

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0716/12500/18, а саме:

- долари США, згідно курсу НБУ станом на 06.09.2018 р. за 100 доларів США - 2841-1552 грн., кількістю 3050 доларів США, вартістю 86655 грн. 23 коп. - повернути громадянину Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1, постійно проживаючому за адресою: АДРЕСА_2, паспорт громадянина Туреччини для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 27 вересня 2011 р., орган, що видав BAHCELIEVLER.

Стягнути з громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, постійно проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, паспорт громадянина Туреччини для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 27 вересня 2011 р., орган, що видав BAHCELIEVLER, на користь державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України; код отримувача (за ЄДРПОУ): 38007070; Банк одержувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 0004; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір, Бориспільського міськрайонного суду Київської області) судовий збір в розмірі 352 (триста п'ятдесят дві) грн. 40 коп.

Стягнути з громадянина Туреччини ОСОБА_1 (ОСОБА_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, постійно проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, паспорт громадянина Туреччини для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 27 вересня 2011 р., орган, що видав BAHCELIEVLER, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 20172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 20 грн. 51 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя С.М. Вознюк