Справа № 359/5450/18
Провадження № 3/359/2062/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2018 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., за участю представника митниці Ясінської О.Я., за участю представника за довіреністю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина Іраку ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Ірак, м. Наджаф, проживаючого за адресою: Ірак, м. Наджаф, район Університету Куфа, місце тимчасового проживання в Україні: АДРЕСА_1, працюючого юристом та викладачем в Університеті Куфа у м. Наджаф, Ірак, закордонний НОМЕР_1, виданий 15.05.2012 року, орган, що видав Al Najaf, -

в с т а н о в и в :

29.05.2018 року о 14 годині 58 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДПМА «Бориспіль» громадянин Іраку ОСОБА_1, який прилетів до України з Іраку, м. Багдад, літаком а/к «Іракські авіалінії», рейс № ІА 295, та своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України пасажиру було задано питання щодо наявності в нього готівкових коштів, на що він відповів, що має при собі 10 000 доларів США. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», де ним була видана готівка в розмірі: 14 500 доларів США, які знаходились: 10 000 доларів США - у відкритому поліетиленовому пакеті який пасажир тримав у руках, 4 500 долара США - у кишені брюк одягнених на ньому.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина, готівка у розмірі 14 500 доларів США - належать йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми громадянину Іраку ОСОБА_1 було пропущено 11 600 доларів США (еквівалент 9 936 євро, згідно курсу НБУ на 29.05.2018). За протоколом про порушення митних правил вилучено 2 900 долара США. Вся готівка була перевірена на приборі «ДОКУТЕСТ» для визначення справжності.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав та до моменту перетину ним «білої лінії» до інспекторів митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Іраку ОСОБА_1 під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Іраку ОСОБА_1, який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівкових коштів в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі, передбаченому відповідно до Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженою Постановою Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. зі змінами внесеними Постановою Правління НБУ № 312 від 25.07.2012 р., мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці 29.05.2018 року складено протокол про порушення митних правил №0423/12500/18, на місці виявлення даного правопорушення - у зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДПМА «Бориспіль». За протоколом, 29.05.2018 року в рахунок забезпечення штрафу у громадянина Іраку ОСОБА_1, вилучено 1700 грн. 00 коп.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом № 0423/12500/18 вилучено: долари США, згідно курсу НБУ станом на 29.05.2018 за 100 доларів США - 2614-9490 грн., кількістю 2900, вартістю 75833 грн. 52 коп.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі не встановлено.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності громадянин Іраку ОСОБА_1, у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Разом з цим, до суду забезпечив явку свого представника за довіреністю.

Представник за довіреністю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_2, у судовому засіданні повідомила, що всі грошові кошти, які перевозив громадянин Іраку ОСОБА_1 є його особистими коштами, як заробітна плата, яку він отримав від викладацької роботи в Університеті Куфа в м. Наджаф. На підтвердження вищезазначеного долучила до матеріалів справи документи, які підтверджують походження валюти. Зазначила, що громадянин Іраку ОСОБА_1, вину у вчиненому визнає та не мав наміру приховувати від працівників митниці зазначені кошти, оскільки це сталося лише з необережності та необізнаності правопорушника. Він не розуміє української, російської та навіть англійської мови. Митні правила України йому не відомі так, як раніше він ніколи не перевозив таку суму щоб перевищувало дозволеної кількості, для перетину державного кордону шляхом проходження «зеленого коридору». Вказані кошти ввозив з метою утримання своєї родини, які йому необхідні для гідного проживання та утримання його сім'ї, оскільки вони повністю перебувають на його утримані. Тому при вирішенні справи просила врахувати сукупність обставин, що пом'якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Таким чином, враховуючи все вищевикладене, просила призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту повернути.

Представник митниці протокол підтримала, та зазначила, що громадянин Іраку ОСОБА_1 скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв'язку з чим просила суд застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя, заслухавши думку представника митниці, та представника за довіреністю правопорушника, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Іраку ОСОБА_1 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Так, дійсно громадянин Іраку ОСОБА_1 згідно протоколу про порушення митних правил №0423/12500/18 від 29.05.2018 року обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

З цього приводу у суду достатні підстави для визнання громадянина Іраку ОСОБА_1 винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, оскільки протокол складено 29.05.2018 року, а даними, що в ньому містяться, підтверджено факт вчинення ним даного митного правопорушення.

Вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується, дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил №0423/12500/18 від 29.05.2018 року (а.с.2-5); даними протоколу опитування в справі про порушення митних правил № 0423/12500/18 від 29.05.2018 року (а.с.6-9); даними доповідної записки старшого державного інспектора ВМО №4 митного поста «Бориспіль-аеропорт» Київської митниці ДФС Кривуля М.В. від 29.05.2018 року (а.с.10-11); копією паспорту правопорушника (а.с.12-16); довідкою офіційного курсу валюти на 29.05.2018 року (а.с.17); описом предметів від 29.05.2018 року (а.с.18-19); переліком купюр, вилучених по протоколу про ПМП від 29.05.2018 року (а.с.20); розрахунком еквіваленту 10 000 євро щодо доларів США станом на 29.05.2018 року до протоколу про ПМП № 0423/12500/18 (а.с.21); доповідною запискою та актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №206 (а.с.23-24) та встановлена судом.

Згідно п. 3 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення, яке вчинив громадянин Іраку ОСОБА_1 полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 2900 доларів США, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в Україну, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення, яке вичинив громадянин Іраку ОСОБА_1 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за, що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми на територію України нерезидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин Іраку полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Іраку ОСОБА_1 підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин Іраку ОСОБА_1 потенційно міг завдати державі, була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені представником за довіреністю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення, які були надані до суду, обставини.

При перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянин Іраку ОСОБА_1 згідно листа Міністерства вищої освіти та науки досліджень Університет КУФА юридичний факультет від 16.08.2018 року (за адресою: Ірак, м. Наджаф, вул. Куфа), працює на посаді помічника юрисконсульта в юридичному відділі банку. Дана довідка виготовлена на вимогу ОСОБА_1 та пред'явлена з перекладом у встановленому законом порядку (а.с.41-45); довідкою від 28.08.2017 року, що засвідчує закінчення ОСОБА_1 юридичного факультету відділення правознавства, відповідно до наказу по Університету №9152 від 26.09.2006 року за академічний рік 2005-2006, вечірня форма навчання і отримав ступінь права з середньою оцінкою «задовільно» (а.с.46-52), а також випискою свідоцтва про шлюб, народження двох дітей та те, що на його утриманні перебуває вся родина (а.с.53-64).

Ці обставини в сукупності вказують на те, що грошові кошти, які мав при собі ОСОБА_1 при перетині державного кордону України, є його заробітної платою, яку він отримав, працюючи юристом та викладачем в Університеті Куфа у м. Наджаф, Ірак, та мають законне походження.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Також, суддя враховує, що правопорушник перебуває у шлюбі від якого має двох неповнолітніх дітей, що безумовно потребують матеріальної допомоги. Він матеріально допомагає своїм батькам, що є пенсіонерами та перебувають на його утриманні. Це в свою чергу вказує на те, що грошові кошти у сумі 2900 доларів США є для родини правопорушника надзвичайно важливою сумою.

Встановлено, що грошові кошти, які мав при собі громадянин Іраку ОСОБА_1 при перетині державного кордону України, є його заробітною платою, яку він отримав працюючи офіційно, та мають легальне походження. Дані грошові кошти він привіз на України лише з єдиною метою, призначених для особистих потреб в Україні. Конфіскації цих коштів, на які розраховував ОСОБА_1 та його родина, які не мають жодного відношення до порушення митних правил, поставить їх в скрутне матеріальне становище, що в свою чергу позбавить їх можливості гідного життя.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина Іраку ОСОБА_1 підтверджуючих походження валюти документів та призначення валюти, ввезення якої намагався здійснити ОСОБА_1 його матеріальне та сімейне становище, а також указані обставини, щодо приїзду на територію України, те, що він перевозив таку суму коштів вперше, правопорушення вчинено ним з необережності, у зв'язку з тим, що він не знав митних правил України та не ознайомився з ними. Крім того, у матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

З огляду на наведене, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Іраку ОСОБА_1 на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти, позбавить правопорушника можливості гідного перебування на території України, а ніяк не сприятиме його вихованню та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріали справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування покарання з - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина Іраку ОСОБА_1 в подальшому.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянина Іраку ОСОБА_1 на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 19 грн. 55 коп. (а.с.28).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина Іраку ОСОБА_1, на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Керуючись п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина Іраку, закордонний НОМЕР_1, виданий 15.05.2012 року, орган, що видав Al Najaf, визнати винним у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти штраф у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту згідно протоколу про порушення митних правил № 0423/12500/18, а саме:- долари США, згідно курсу НБУ станом на 29.05.2018 р. за 100 доларів США - 2614-9490 грн., кількістю 2900 доларів США, вартістю 75833 грн. 52 коп. - повернути громадянину Іраку ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, закордонний НОМЕР_1, виданий 15.05.2012 року, орган, що видав Al Najaf.

Стягнути з громадянина Іраку ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, закордонний НОМЕР_1, виданий 15.05.2012 року, орган, що видав Al Najaf, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 352 (триста п'ятдесят дві) грн. 40 коп.

Стягнути з громадянина Іраку ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, закордонний НОМЕР_1, виданий 15.05.2012 року, орган, що видав Al Najaf, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 19 грн. 55 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя С.М. Вознюк