Справа №: 310/6909/18
3/310/1960/18
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 листопада 2018 року м. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області

у складі судді Мариніна О.В.

при секретарі Артьоменко Д.О.

за участю прокурора Педан Ю.Г.

особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Бердянського міськрайонного суду справу про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, головного державного інспектора митного посту «Бердянськ» Запорізької митниці ДФС, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, та зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1,

у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ВСТАНОВИВ:

20.08.2018 року на адресу Бердянського міськрайонного суду Запорізької області надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 Кодексу про адміністративні правопорушення України ОСОБА_1 будучи посадовою особою Державної фіскальної служби, відповідно до наказу Запорізької митниці Міндоходів від 30.12.2013 № 632-о, ОСОБА_1 було присвоєно спеціальне звання радник податкової та митної справи 2 рангу. Наказом Запорізької митниці ДФС від 26.06.2017 № 84-о ОСОБА_1 призначено на посаду головного державного інспектора митного посту «Бердянськ». Присягу державного службовця ОСОБА_1 склала 09.06.1995.

Таким чином згідно пп. «е» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 будучи посадовою органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної податкової політики та державної політики у сфері державної митної справи є субєктом, на якого поширюється дія цього Закону.

Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, а незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Частиною 2 ст. 52 Закону визначено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції (далі Національне агентство).

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування визначений у Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який був затверджений рішенням Національного агентства № 3 від 10.06.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089).

Відповідно до пункту 6 Розділу II зазначеного Порядку, cубєкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб, станом на 01.01.2017 встановлено на рівні 1600 гривень (50 прожиткових мінімумів 80 000 гривень)

Отже обовязок подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у 2017 році виникає у субєкта декларування при отриманні ним доходу або придбання майна на суму, що перевищує 80 000 гривень.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 20.10.2017 № 2343/2017/673644 укладеному у ТСЦ 2343 РСЦ МВС в Запорізькій області, ОСОБА_1 придбала автомобіль ВАЗ 211040, номер кузова (шасі, рами)Y6L211040CL231033, 2011 року випуску, синього кольору, державні номерні знаки АР 3937 ЕВ, за ціною 100 750 гривень.

Відповідно до п. 2.1. вказаного договору передача транспортного засобу продавцем і прийняття його покупцем здійснюється після повної оплати вартості майна. Пунктом 2.2. договору визначено, що право власності на транспортний засіб переходить до покупця з моменту підписання даного договору. Пунктом 5.1. договору встановлено, що покупець зобовязаний в порядку та на умовах, визначених договором, сплатити продавцеві ціну транспортного засобу та прийняти транспортний засіб. Відповідно до п. 6.1. продавець зобовязаний в прядку та умовах договору передати транспортний засіб. Пунктом 9.1. встановлено, що договір від 20.10.2017 № 2343/2017/673644 вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання.

За даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування (за текстом Реєстр) ОСОБА_1 вперше подала щорічну декларацію за 2016 рік 25.03.2017. В подальшому ОСОБА_1 17.03.2018 подала щорічну декларацію за 2017 рік. Станом на 15.08.2018 року ОСОБА_1 всупереч вимогам ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» не подала до Національного агентства повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Відповідно до листа УВБ ТО ДФС у Запорізькій області ГУ ДФС у Запорізькій області від 18.07.2018 № 21084/10/08-01-22-01-07 та доданого до нього документів, 27.05.2015 та 26.04.2017 ОСОБА_1 була ознайомлена з Законом України «Про запобігання корупції» та про спеціальні обмеження, встановлені вказаним Законом, в тому числі щодо дотримання вимог фінансового контролю.

Таким чином відповідно до протоколу , головний державний інспектор митного поста «Бердянськ» Запорізької митниці ДФС ОСОБА_1, порушила вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», чим вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Викликана у судове засідання ОСОБА_1 свою провину у скоєному не визнала. Пояснила, що дійсно 20.10.2017 року нею було придбано транспортний засіб вартістю 100750 грн., але покращенням майнового стану це не є, оскільки дані грошові кошти вона накопичувала із заробітної плати, яку отримувала за місцем служби та щорічно декларувала. Крім того, у щорічній декларації за 2017 рік ОСОБА_1 задекларувала даний автомобіль. Вважає що протокол відносно неї складено не компетентною особою, з порушенням вимог ст. 256, 258 КУпАП, а датою виявлення правопорушення вважає 10.08.2018 року.

Крім того, ОСОБА_1 зауважила, що згідно матеріалів справи перевірка відносно неї проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки в Запорізькій області НПУ, що суперечить вимогам п.6 ч.1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки проводити перевірку за власною ініціативою має право тільки НАЗК, а посадові особи ДЗЕ НП України вповноважені виключно після отримання письмового повідомлення із НАЗК на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про корупційне правопорушення. Просить закрити провадження за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Прокурор обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, підтримав, вказавши на наявність в діянні ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП. Зазначає, що згідно чинного законодавства повинна була протягом десяти днів повідомити про суттєві зміни у своєму майновому стані. Просить визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, та призначити їй адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та письмові докази в сукупності, суд приходить до наступних висновків.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками Управління захисту економіки в Запорізькій області НПУ, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протоколи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки УЗЕ в Запорізькій області ДЗЕ НПУ та інше.

Згідно з п.1 та п.4 Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки своєчасності подачі декларацій і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці ДЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення по справі складений не уповноваженим на це НАЗК органом. Таким чином, докази по справі є недопустимими.

Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов'язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч.2 ст.6 Конвенції кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.283, 284, 294 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови сторонами по справі, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 та ч.1 ст.287 КУпАП.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду ОСОБА_2