печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2018 року суддя Печерського районного суду м. Києва Білоцерківець О.А., за участю секретаря Король А.О., прокурора Біловара Р.Й., захисника Оксанича Р.В., особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши матеріали, що надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, Народного депутата України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1, до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-7 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №33-05/190, складеного 04.07.2018 головним спеціалістом третього відділу (Центральний регіон) Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції ОСОБА_3, ОСОБА_2 перебуваючи в статусі Народного депутата України, будучи особою, уповноваженою на виконання функцій держави та відповідно до підпункту «а» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктом на якого поширюється дія Закону, 19.02.2018 вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: користуючись наданими йому депутатськими повноваженнями у порядку статті 16 Закону України «Про статус народного депутата України», звернувся до Національного агентства з питань запобігання корупції із депутатським зверненням, у якому порушувалось питання, зокрема, проведення Національним агентством оперативної перевірки за фактами можливого втручання голови Полтавської обласної державної адміністрації ОСОБА_4 у процес децентралізації та об'єднання територіальних громад Полтавського району, у результатах якого ОСОБА_2 зацікавлений, чим порушив встановлені пунктом 3 частини першої статті 28 Закону вимоги.

Також, згідно протоколу про адміністративне правопорушення №31-04/379, складеного 29.08.2018 Заступником керівника Департаменту - керівником першого відділу (м. Київ) Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_5, ОСОБА_2В, перебуваючи в статусі Народного депутата України, будучи особою, уповноваженою на виконання функцій держави та відповідно до підпункту «а» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктом на якого поширюється дія Закону, 02.07.2018 вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: користуючись наданими йому депутатськими повноваженнями, у порядку статті 16 Закону України «Про статус народного депутата України» звернувся до Національного агентства з питань запобігання корупції із депутатським зверненням, у якому порушувалось питання щодо проведення Національним агентством службового розслідування стосовно з'ясування причин можливого зволікання з питання направлення уповноваженою особою Національного агентства ОСОБА_3 на адресу народного депутата України ОСОБА_2 повідомлення про вчинення ним правопорушення, пов'язаного з корупцією, у результатах проведення якого ОСОБА_2 зацікавлений особисто, чим порушив встановлені пунктом 3 частини першої статті 28 Закону вимоги.

Відповідальність за вказані порушення передбачена ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_2 - ОСОБА_1 вказав на відсутність в діях останнього складу адміністративного правопорушення та просив провадження по справі закрити, виходячи з того, що у ОСОБА_2 був відсутній реальний конфлікт інтересів, він лише виконував надані йому законом повноваження.

ОСОБА_2 підтримав думку свого захисника.

Прокурор просив встановити вину ОСОБА_2 та провадження закрити за закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд приходить наступного висновку.

Протоколи про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, складені 04 липня 2018 року головним спеціалістом третього відділу (Центральний регіон) Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції ОСОБА_3 та 29 серпня 2018 року Заступником керівника Департаменту - керівником першого відділу (м. Київ) Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_5, що відповідають ст.255 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що з 27.11.2014 розпочав здійснення повноважень народного депутата України VIII скликання.

19.02.2018 ОСОБА_2, користуючись наданими повноваженнями йому депутатськими повноваженнями, у порядку статті 16 Закону України «Про статус народного депутата України» звернувся до Національного агентства із депутатським зверненням, у якому порушувалось питання, зокрема, проведення Національним агентством оперативної перевірки за фактами можливого втручання голови Полтавської обласної державної адміністрації ОСОБА_4 у процес децентралізації та об'єднання територіальних громад Полтавського району.

Проте, на думку Національного агентства, ОСОБА_2, звертаючись до Національного агентства, мав приватний немайновий особистий інтерес, зумовлений бажанням вплинути на створення об'єднаної територіальної громади на користь свого брата ОСОБА_6, який мав намір балотуватися на посаду голови Степненської об'єднаної територіальної громади.

Між тим, 26.02.2018 до Національного агентства надійшло депутатське звернення народного депутата України ОСОБА_2 від 19.02.2018 №97/08.

У вказаному зверненні ОСОБА_2 зазначав про обставини можливого втручання ОСОБА_4 Полтавської обласної державної адміністрації ОСОБА_4 у процес децентралізації та об'єднання територіальних громад Полтавського району з метою недопущення до виборів голови об'єднаної територіальної громади ОСОБА_2 та ОСОБА_6

В зв'язку з чим, як вважає Національне агентство, ОСОБА_2, звертаючись до Національного агентства з питань запобігання корупції із депутатським зверненням від 19.02.2018 №97/08, а також до Центральної виборчої комісії України із депутатським зверненням від 19.02.2018 №97/08, мав приватний немайновий особистий інтерес, зумовлений бажанням вплинути на створення об'єднаної територіальної громади на свою користь та на користь свого брата - ОСОБА_6

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідальність за ч.2 ст.172-7 КУпАП передбачена за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У примітці 2 до статті 172-7 КУпАП вказано, що у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Водночас у листі №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 Судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ визначено, що для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозтосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов'язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, та, відповідно в постанові суду.

Разом з тим, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні докази наявності у ОСОБА_2 факту суперечності між приватним інтересом і службовими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення та докази наявності у ОСОБА_2 факту реального впливу суперечності між приватним та службовим інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення.

Відповідно до ст.16 Закону України «Про статус народного депутата України» народний депутат має право на депутатське звернення до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ і організацій, незалежно від форм власності та підпорядкування, об'єднань громадян з питань, пов'язаних з депутатською діяльністю, і брати участь у розгляді порушених ним питань.

Відсутність, на думку Національного агентства, у депутатському зверненні інформації про те, що питання, які порушуються у депутатських зверненнях, пов'язані з депутатською діяльністю самі по собі не можуть бути підставою для притягнення особи до відповідальності.

Виконання службовою особою наявних в неї повноважень не може бути підставою для притягнення її до відповідальності.

Натомість, до протоколів про адміністративні правопорушення не додано належних доказів наявності у ОСОБА_2 реального конфлікту інтересів під час направлення відповідних депутатських запитів.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов'язані з'ясувати зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Пункт 1 частини 1 статті 247 КУпАП передбачає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це визначено ст.252 КУпАП.

За таких обставин, оцінивши докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням та з точки зору належності, допустимості та достатності для висновку про вчинення особою адміністративного правопорушення, вважаю, що в даному випадку не відбулась подія адміністративного правопорушень, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, та, відповідно, у діях ОСОБА_2 склад такого правопорушення відсутній, у зв'язку з чим провадження у справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, 14, 172-6, 247, 252, 266, 280 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.2 ст.172-7 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга, подається до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя О.А. Білоцерківець