Справа № 265/8566/18
Провадження № 3/265/2272/18
П О С Т А Н О В А

26 листопада 2018 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області ОСОБА_1, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який згідно протоколу про адміністративне правопорушення зареєстрований за адресою: смт Нікольське (Володврське), провулок Ближній, 35, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2

В С Т А Н О В И Л А :

До Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення, серія ГП 222711, складений 01 жовтня 2018 року відносно ОСОБА_2 за ст. 51 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з додатками до нього.

Згідно вказаного протоколу "01 жовтня 2018 року, приблизно о 18-40 годині, ОСОБА_2, знаходячись у магазині «АТБ-маркет» по бульвару Меотиди, 38 поцупив товар на загальну суму 124,08 гривень, тобто скоїв дрібну крадіжку».

ОСОБА_2 повістки двічі надсилались рекомендованими листами із повідомленнями за адресою його проживання, зазначеною у протоколі про адміністиративне правопорушення, однак конверти були повернуті суду без отримання адресатом, за закінченням строків зберігання.

Разом із тим, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки, вважає можливим провести розгляд справи у відсутність ОСОБА_2, який знав про складення протоколу відносно нього та повідомлений про те, що справа розглядатиметься Орджонікідзевським районним судом міста Маріуполя.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Вивчивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою залучення суб'єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об'єктивних і суб'єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Об'єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об'єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об'єктивних умов його здійснення. Обов'язковими ознаками об'єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв'язок, наслідки діяння (суспільно небезпечні або шкідливі). Крім того, серед ознак обєктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб'єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Серед складових суб'єктивної сторони є вина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату); мотив; мета.

Частина 1 статті 51 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати.

При цьому відповідно до п. 9 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 листопада 2015 року № 1376, згідно якого у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Проте суть порушення, викладена у протоколі відносно ОСОБА_2 взагалі не відповідає диспозиції статті 51 ч. 1 КУпАП та не містить всіх ознак обєктивної сторони даного правопорушення, переліку майна, що було викрадене (найменування), вартості кожної позиції.

В матеріалах протоколу взагалі відсутні документи, які б ідентифікували особу, щодо якої складений адмінпротокол (копія паспорту, тощо).

Зважаючи на наведене, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 51 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, суддя вважає необхідним провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 51 ч. 1 КУпАП закрити через відсутність в його діях складу правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження у даній справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП.

Постанова набирає чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Шиян В.В.