Справа № 265/6350/18
Провадження № 3/265/1730/18
П О С Т А Н О В А

19 вересня 2018 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Мельник Ірина Геннадіївна, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, не працюючої, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А :

До Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення, серія ГП 214969, складений 18 липня 2018 року відносно ОСОБА_2 за ст. 173 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з додатками до нього.

Згідно вказаного протоколу ОСОБА_2 18 липня 2018 року, близько 09-22 години, знаходячись біля будинку 14 по вулиці Гугеля в Лівобережному районі міста Маріуполя висловлювалась грубою нецензурною лайкою на адресу громадянки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, чим порушила громадський порядок та громадський спокій.

У судове засідання ОСОБА_2 не з'явилась, надавши суду заяву про розгляд справи без її участі. Крім того вказала, що свою провину не визнає, адже між нею та ОСОБА_4 виник конфлікт та вони обоюдна друг друга ображали і висловлювались нецензурною лайкою.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст.280 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості

Так, згідно зі ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, вина чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність прав і свобод громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

Підставою залучення суб'єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об'єктивних і суб'єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (суб'єкт, суб'єктивна сторона, об'єкт, об'єктивна сторона).

При цьому суб'єктивна сторона правопорушення це психічне ставлення суб'єкта до свого суспільно небезпечного (шкідливого) діяння та його наслідків.

Елементами суб'єктивної сторони правопорушення є:

вина психічне ставлення суб'єкта до свого суспільно небезпечного (шкідливого) діяння та його наслідків, виражене у формі умислу або необережності; мотив; мета.

Об'єктивна сторона це зовнішній прояв суспільно небезпечного або суспільно шкідливого діяння, яке завдає об'єктам правової охорони суспільно небезпечних (шкідливих) наслідків та яке відбувається за певних умов, у конкретному місці, в певний час та за певної обстановки.

До об'єктивної сторони належать:

суспільно небезпечне (шкідливе) діяння (дія чи бездіяльність);

суспільно небезпечні (шкідливі) наслідки;

необхідний причинний зв'язок між діянням та наслідками;

місце, час, обставини, спосіб, знаряддя, засоби вчинення діяння.

Частина 1 ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже суб'єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Обов'язковими складовими об'єктивної сторони даного правопорушення є суспільно небезпечні (шкідливі) наслідки у виді порушення громадського порядку і спокою громадян та причинний зв'язок між діянням та вказаними наслідками.

Проте будь-які дані, які б свідчили про умисний з боку ОСОБА_2 прояв неповаги до суспільства, у протоколі відсутні, так само, як і наявність мотиву, який полягає в усвідомленому спонуканні особи вчинити суспільно-небезпечне (шкідливе) діяння; місце вчинення діяння не конкретизоване (не заначений населений пункт).

Крім того, свідки правопорушення у протоколі не зазначені, будь-яких доказів факту вчинення ОСОБА_2 інкримінованого правопорушення, до протоколу не додано; до суду спрямовано лише протокол про адміністративне правопорушення, пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_4, рапорт, підписаний працівником поліції на ім'я начальника Лівобережного ВП щодо встановлення факту порушення з боку ОСОБА_2, який в розумінні ст. 251 КУпАП не є доказом у даній справі.

Зважаючи на наведене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя Мельник І.Г.