П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2018 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Ореховська К.Е., за участю адвоката ОСОБА_1, розглянувши справу, яка надійшла з Управління Держпраці у Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2, виконавчого директора Підприємства об"єднання громадян "Перелесник" міської громадської організації "Рівненський ювілейний ринок",

- за ч. 3 ст. 41 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №РВ130/977/АВ/П/ПТ від 18.07.2018 року, вбачається, що ОСОБА_2 18.07.2018 року в м.Рівне допустила триваюче правопорушення в період з 01 січня по 16 липня 2018 року.

В порушення вимог ч. 1 ст. 21 КЗпП України, не укладено трудові договори між працівниками і уповноваженим органом підприємства, за якими працівники зобов'язалися виконувати роботу, визначену цими угодами, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядку, а уповноважений орган підприємства зобов'язався виплачувати працівнику заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Так, наприклад, за період 1 січня по 16 липня 2018 року в ПОГ «Перелесник» МГО «Рівненський ювілейний ринок» угоди між 5 працівниками, а саме: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 і виконавчим директором підприємства, за якою працівники зобов'язуються виконувати роботи, визначені цими угодами, а уповноважений орган зобов'язався виплачувати працівникам заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю не визначені як трудові, а підмінені цивільно-правовими договорами.

В порушення вимог ч. 3 ст. 24 КЗпП України, 5 працівників допущені до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Дії ОСОБА_2 кваліфіковані за ч. 3 ст. 41 КУпАП - порушення вимог законодавства про працю та про охорону праці (фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), допуск до роботи іноземця або особи без громадянства та осіб, стосовно яких прийнято рішення про оформлення документів для вирішення питання щодо надання статусу біженця, на умовах трудового договору (контракту) без дозволу на застосування праці іноземця або особи без громадянства).

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_1 просила провадження у справі закрити. Вказала, що порушень вимог законодавства про працю ОСОБА_2 не допускала, матеріали справи не містять достатніх доказів, якіб свідчили про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 41 КУпАП.

Заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_1, вивчивши матеріали адміністративної справи, приходжу до наступного висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Судом встановлено, що в акті перевірки зазначено наступне: За період з 01.01.2018 по 16.07.2018 ПОГ «Перелесник» МГО «Рівненський ювілейний ринок» укладено 5 цивільно-правових договорів про надання послуг з 5 особами, а саме: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7

Управлінням Держпраці у Рівненській області визнано ту обставину, що між ПОГ «Перелесник» МГО «Рівненський ювілейний ринок» та фізичними особами укладено цивільно-правові договори.

Однак невірно зроблено висновок, що зобовязання виникли між працівниками та уповноваженим органом.

Сторонами у цивільно-правових договорах є юридична особа та фізична особа. За цивільно-правовими договорами сторонами є Виконавець та Замовник. Цивільно- правові договори не містять жодних положень щодо працівників.

Виконавець, який працює згідно з цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик.

Трудовий договір це угода щодо здійснення і забезпечення трудової функції. За трудовим договором працівник зобов'язаний виконувати не якусь індивідуально-визначену роботу, а роботу з визначеної однієї або кількох професій, спеціальностей, посади відповідної кваліфікації, виконувати визначену трудову функцію в діяльності підприємства. Після закінчення виконання визначеного завдання трудова діяльність не припиняється. Предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва, тоді як предметом договору цивільно-правового характеру є виконання його стороною певного визначеного обсягу робіт.

Отже твердження Управлінням Держпраці у Рівненській області, що відбулася підміна трудових договорів договорами цивільно-правового характеру не відповідає дійсності та не підтверджується доказами, які наявні у матеріалах справи.

Крім того посадовими особами органу контролю взагалі не було досліджено та описано надані додаткові угоди до цивільно-правових договорів. Також не в повній мірі описано акти виконаних робіт до цивільно-правових договорів.

Також, за умовами цивільно-правового договору Виконавець виконувала роботу одного виду загальне прибирання будівлі - громадської вбиральні, здійснювала організацію своєї діяльності, в час та спосіб визначений нею самостійно, внутрішній трудовий розпорядок на неї не поширювався.

Таким чином, предметом договору є виконання фізичною особою певного визначеного обсягу роботи, надання певної послуги, за наслідками виконання/надання якої Замовник зобов'язувався оплатити виконавцеві виконану ним роботу/ надану послугу, тобто, предметом є кінцевий результат, а не процес праці. Метою договору є отримання певного матеріального результату. За цивільно-правовим договором Виконавець не підпорядковувався правилам внутрішнього трудового розпорядку, сам організовував свою роботу і виконував її на власний ризик, після закінчення виконання визначеного завдання, вказаним договором, діяльність припинилася. Також Виконавець отримав винагороду за результат роботи, а не за процес її виконання.

Таким чином, висновки акту перевірки: «5 цивільно- правових угод, які використовує ПОГ «Перелесник» містять ознаки трудових: виконання функціональних обовязків на робочих місцях, відсутність права самовільно залишати робоче місце, виконання вказівок керівництва щодо послідовності проведення робіт, відсутність права передоручити роботу й організувати її на власний розсуд» суперечать фактичним обставинам справи.

В порушення вимог ч.З ст.24 КЗпП України 5 працівників допущені до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника, уповноваженого ним органу та повідомлення центрального органу виконавчої влади з забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Крім того , у протоколі не зазначено які саме 5 працівників допущені до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника, уповноваженого ним органу та повідомлення центрального органу виконавчої влади з забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, коли саме таких працівників було допущено до роботи та на які саме посади.

Отже матеріали справи не містять достатніх доказів, які б свідчили про наявність складу правопорушення, передбаченого ч.З ст.41 КУпАП а саме: Фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), допуск до роботи іноземця або особи без громадянства та осіб, стосовно яких прийнято рішення про оформлення документів для вирішення питання щодо надання статусу біженця, на умовах трудового договору (контракту) без дозволу на застосування праці іноземця або особи без громадянства.

Оскільки висновки Управлінням Держпраці у Рівненській області про наявність у цих договорах ознак трудового договору та порушення позивачем вимог пунктів 1, З статті 24 Кодексу законів про працю України, є незаконними та необгрунтованими фактичними обставинами справи та документами, то у свою, чергу, відсутність самої події правопорушень вже виключає можливість застосування будь-яких наслідків.

Отже управлінням Держпраці у Рівненській області зроблено необгрунтований висновок про нібито вчинення ОСОБА_2 18.07.2018 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.З ст.41 КУпАП.

Крім того, у матеріалах справи № 569/13719/18 наявний проект листа ГУ Пенсійного фонду України в Рівненській області від 27.03.2018 № 3433/05, зауважую - ніким не підписаний, на підставі якого Управлінням Держпраці в Рівненській області було проведено перевірку ПОГ «Перелесник» МГО «Рівненський ювілейний ринок».

Відповідно до п.п.6 п.5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. № 295, Інспекційні відвідування проводяться, в тому числі, за інформацією Пенсійного фонду України та його територіальних органів про: роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу; роботодавців, у яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків; працівників, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці (відпустка без збереження заробітної плати без дотримання вимог Кодексу Законів про працю України та Закону України Про відпустки роботодавців, у яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації; роботодавців, у яких 30 і більше відсотків працівників працюють на умовах цивільно-правових договорів; роботодавців з чисельністю 20 і більше працівників, у яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників

Рішення про доцільність проведення відповідних заходів з підстав, визначених підпунктами 57 цього пункту та пунктом 31 цього Порядку, приймає керівник органу контролю, його заступник.

Як встановлено в судовому засіданні та зазначено представником особи, яка притягується до відповідальності, що ні керівником, ні заступником Управління Держпраці у Рівненській області не було проаналізовано інформацію Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області від 27.03.2018 № 3433/05 щодо доцільності проведення відповідних заходів, чим порушено п.5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. № 295. Ні наказ Управління Держпраці у Рівненській області від 04.07.2018 № 567, ні направлення на інспекційне відвідування від 04.07.2018 № 435-11/09 27 не містять інформації про вирішення питання доцільності проведення інспекційного відвідування.

Зазначені в акті перевірки посилання на вказані у листі ПФУ «порушення»- «кількість застрахованих осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно- правовими договорами перевищує чисельність штатних працівників» не є законними, оскільки жодним законом не встановлено будь-яких вимог щодо співмірності штатних працівників та виконавців робіт за договорами цивільно- правового характеру.

Таким чином, перевірка, яка була здійснена управлінням Держпраці у Рівненській області взагалі не носила доцільного характеру, і керівник управління Держпраці у Рівненській області не врахував дані вимоги Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. № 295.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи зобов"язаний з"ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За таких обставин, оскільки в матеріалах справи відсутні належні докази, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, суд вважає за необхідне справу про адміністративне правопорушення закрити за п.1 ч.1 ст.247 КУпАП (відсутність події і складу адміністративного правопорушення)

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 41 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до апеляційного суду Рівненської області через Рівненський міський суд.

Суддя Рівненського міського суду К.Е.Ореховська