Код суду 233 № 233/4915/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2018 року м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Леміщенко О.О., за участю секретаря Арбузової Ю.В., прокурора Старікова П.О., захисника Сітало В.І., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2, розглянувши матеріали, які надійшли з Донецького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, який народився ІНФОРМАЦІЯ_4 року в м. Костянтинівка Донецької області, ІПН НОМЕР_1, працює на посаді слідчого Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області, одружений, має на утриманні одну малолітню дитину, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, і якому роз'яснено зміст ст. 63 Конституції України та ст. 263 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

20.09.2018 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення №-35 від 20.09.2018 року відносно ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до відомостей, викладених у протоколі, 07.11.2015 року наказом Головного Управління Національної поліції в Донецькій області № 23 о/с ОСОБА_2 прийнято на службу до Національної поліції України та призначено на посаду старшого слідчого слідчого відділення Дружківського відділення поліції Артемівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області з присвоєнням спеціального звання «капітан поліції».

29.12.2016 року наказом Головного Управління Національної поліції в Донецькій області № 417 о/с ОСОБА_2 призначено на посаду слідчого слідчого відділення Костянтинівського відділення поліції Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

20.04.2017 року слідчий слідчого відділення Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_2 згідно з довідкою територіального сервісного центру 1443 РСЦ МВС в Донецькій області від 29.05.2018 року № 31/5-1443-1665 та договору купівлі-продажу від 29.05.2018 року №1443/2017/424538 придбав автомобіль «ЗАЗ Lanos», номерний знак НОМЕР_2 вартістю 91974,20 грн.

Відповідно до ст. 61 Закону України «Про Національну поліцію» на поліцейських поширюються обмеження, визначені Законом України «Про запобігання корупції», цим та іншими законами України.

ОСОБА_2, будучи поліцейським, відповідно до п.п. «з» п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», є суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією.

Частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» поліцейські зобов'язані у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб- сайті Національного агентства,

Прикінцевими положеннями Закону було визначено, що рішення про початок роботи системи подання та оприлюднення відповідно до цього Закону декларацій приймається НАЗК.

НАЗК прийнято рішення № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування». Вказаним Рішенням НАЗК визначило, що система подання та оприлюднення декларацій осіб, розпочинає

1)перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року для осіб, які станом на 01.09.2016 займають відповідальне та особливо відповідальне становище;

2)другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року - для всіх інших суб'єктів декларування.

Відповідно до примітки до ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції» слідчий слідчого відділення Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області відноситься до переліку службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Таким чином, слідчий слідчого відділення Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_2 був зобов'язаний подати повідомлення про суттєві зміни майнового стану особи, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, шляхом її заповнення на офіційному веб-сайті НАЗК на протязі десяти діб з моменту придбання автомобілю «ЗАЗ Lanos», номерний знак НОМЕР_3, в період з 20 квітня 2017 року до 00 годин 00 хвилин 30 квітня 2017 року.

Перевіркою встановлено, що капітан поліції ОСОБА_2 08.05.2017 о 10 год. 09 хв., перебуваючи у робочому кабінеті № 13 у приміщенні Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області за адресою: Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Злагоди, 2, несвоєчасно подав до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, чим порушив вимоги фінансового контролю.

Дії ОСОБА_2 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП як несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Прокурор в судовому засіданні вважав вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП доведеною матеріалами справи, а тому просив притягнути його до адміністративної відповідальності та накласти адміністративне стягнення, передбачене санкцією статті.

В судовому засіданні ОСОБА_2 пояснив, що він дійсно подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, із запізненням на 8 днів, але він не міг це зробити раніше з об'єктивних причин. Так, 20.04.2017 року він за власні кошти придбав у ОСОБА_3 автомобіль «ЗАЗ Lanos», номерний знак НОМЕР_3, за 91974,20 грн. 40000 грн. він заплатив продавцю в день покупки, а решту - 06.05.2017 року, після того, як перевірив його технічний стан шляхом експлуатації. Починаючи з 21.04.2018 року він в своєму робочому кабінеті з робочого комп'ютера багаторазово намагався зайти на сайт декларування за допомогою власного електронного ключа, але всі спроби були марними. Він допускає, що це пов'язано з тим, що його робочий комп'ютер було заражено комп'ютерними вірусами, а також з некоректною роботою сайту декларування. Налагодити комп'ютер самостійно він не міг, оскільки не є спеціалістом в галузі комп'ютерної техніки, а штатний спеціаліст у Костянтинівському ВП відсутній. Всі спроби зайти на сайт декларування з метою подати повідомлення про суттєві зміни майнового стану він виконував невідривно від робочої діяльності щодо розслідування кримінальних проваджень, при цьому 21.04.2017, 29.04.2017, 05.05.2017 він перебував на добових чергуваннях в групі СОГ Костянтинівського ВП, та, відповідно, наступного дня - 22.04.2017, 30.04.2017, 06.05.2017 року мав вихідний після добового наряду. Відзначив, що вдома в нього на той час мережа Інтернет не була проведена. Його невдалі спроби увійти на сайт НАЗК спостерігав його напарник по кабінету старший лейтенант поліції ОСОБА_4, який був присутній при цих спробах. Крім того, про проблеми зі своєчасним поданням повідомлення про зміни в майновому стані він також доповідав керівництву. Також повідомив, що в період часу з 23.04.2017 року по 05.05.2017 року в нього хворіла дитина - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, діагноз - ОРЗ, ларингіт. Його жінка, ОСОБА_6, приблизно 25.04.2017-27.04.2017, виїжджала до с. Старомлинівка Великоновосілківського району доглядати свою хвору мати та перебувала там до середини травня 2017 року. В зв'язку з цим всі турботи по догляду за хворою дитиною лягли на нього. В той час, коли він був на роботі, дитину доглядала няня. Вказані обставини, особливо хвороба дитини, суттєво ускладнювали можливість внесення відомостей до електронної декларації, але він не припиняв спроб. Лише 08.05.2017 року о 10-09 год. з робочого комп'ютера йому нарешті вдалося зайти на сайт НАЗК та внести необхідні відомості. Зазначив, що будь-якого умислу на приховування доходів або видатків він не мав, просив закрити провадження по справі.

Захисник Сітало В.І. в судовому засіданні просив закрити провадження по справі відносно ОСОБА_2 з наступних підстав. По-перше, на його думку, вже пройшов строк, передбачений ст. 38 КУпАП, оскільки факт несвоєчасного подання ОСОБА_2 повідомлення про зміни у майновому стані було виявлено вже після отримання відповідей на запити з Управління інформаційно-аналітичних систем та захисту інформації НАЗК, тобто ще 23.05.2018 року або ж 06.06.2018 року. По-друге, він вважає, що старший о/у Донецького управління ДВБ НП України підполковник поліції ОСОБА_7 не був уповноважений і не мав права на проведення перевірки за фактом несвоєчасного повідомлення ОСОБА_2 про зміни у майновому стані, так само як і складати протокол про адміністративне правопорушення, оскільки це має право робити виключно працівники НАЗК. І, по-третє, у ОСОБА_2 не було умислу, спрямованого на те, щоб взагалі не подавати повідомлення про зміни у майновому стані або подавати це повідомлення з порушенням встановленого строку, тому відсутня суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому і склад цього адміністративного правопорушення взагалі.

В судовому засіданні були досліджені наступні письмові докази:

-Протокол огляду від 30.08.2018 року з додатками, складений старшим о/у Донецького управління ДВБ НП України підполковником поліції ОСОБА_7 за участю двох понятих, в ході якого було оглянуто повідомлення про зміни у майновому стані слідчого СВ Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_2, розміщене в мережі Інтернет на сайті Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5. Встановлено, що повідомлення внесене з приводу набуття ОСОБА_2 у власність легкового автомобіля ЗАЗ Lanos 2007 року випуску, дата набуття - 20.04.2017, вартість на дату набуття у власність, володіння чи користування - 91974, вартість за останньою грошовою оцінкою - 91974, продавець майна - ОСОБА_3. В графі «документ підписано» зазначено «ОСОБА_2».

-Протокол огляду від 30.08.2018 року з додатками, складений старшим о/у Донецького управління ДВБ НП України підполковником поліції ОСОБА_7 за участю двох понятих та спеціаліста, в ході якого було оглянуто робочий комп'ютер в кабінеті №13 у приміщенні Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області за адресою: Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Злагоди, 2. Проведеним оглядом встановлено фізичні адреси мережевих адаптерів (адаптер Realtek RTL8168c/8111p 00-1F-29-DC-66-3D ІPv4 адреса - 192.168.0.101, шлюз - 192.168.0.1, DHCP-server-192.168.0.1.; адаптер Realtek RTL8139/810x 6c-FD-B9-02-0F-67), ІР адресу (95.47.104.153) та інформацію щодо інтернет-провайдера, який надає послуги Інтернет (ФЛП «ОСОБА_10»).

-Інформацію Управління інформаційно-аналітичних систем та захисту інформації від 25.05.2018 року №71-05/23787/18 з додатком, в якій зазначено що станом на 22.05.2018 при перевірці файлів логування дій користувачів ІТС Реєстр, виявлено, що ОСОБА_2 зареєструвався в ІТС Реєстр 24.10.2016 о 10:47. Також надано в якості додатку роздруківку послідовності дій користувача ІТС Реєстр із зазначенням дати, часу, ір-адрес та тривалості сесій за період з 24.10.2016 по 19:30 04.01.2017, з якої вбачається, що в період часу з 31.03.2017 10:25:21 по 08.05.2017 09:31:01 відсутня активність користувача ОСОБА_2 в розділі «особистого кабінету» в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави. Зазначено також, що актом обстеження окремих функцій ІТС Реєстр від 05.01.2017 засвідчено некоректну роботу програмного забезпечення в період з 01.01.2017 по 19:30 04.01.2017, а також, що Національне агентство 08.06.2017 прийняло рішення №224 «Про визначення періодів, протягом яких спостерігалися перебої у роботі інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яким визначено взяти до відома інформацію адміністратора ІТС Реєстр ДП «Українські спеціальні системи». За цією інформацією визначено періоди неналежного функціонування ІТС Реєстр у березні 2017, а саме: 02.03.2017 з 09:00 до 12:00; 12.03.2017 з 02:00 до 07:00; 15.03.2017 з 22:00 до 24:00; 16.03.2017 з 00:00 до 03:00, з 07:00 до 08:00; 19.03.2017 з 08:00 до 11:00; 24.03.2017 з 06:001 до 08:00; 26.03.2017 з 12:00 до 24.00; 27.03.2017 з 00:00 до 08:00; 28.03.2017 з 01:00 до 10:00.

-Інформацію ТСЦ №1442 Регіонального СЦ МВС в Донецькій області №31/5-1442-1600 від 24.05.2018 року, з якої вбачається, що транспортний засіб «ЗАЗ Lanos» 2007 року випуску, держ. НОМЕР_4 зареєстрований на ім'я ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, з 20.04.2017 року по теперішній час.

-Копію заяви ОСОБА_2 №116770717 від 20.04.2017 про перереєстрацію транспортного засобу «ЗАЗ Lanos» на нового власника.

-Копію договору купівлі-продажу транспортного засобу №1443/2017/424538 від 20.04.2017 року, відповідно до якого ОСОБА_3 продав ОСОБА_2 транспортний засіб «ЗАЗ Lanos» 2007 року випуску, держ. НОМЕР_4 за ціною 91974,20 грн.

-Пояснення інспектора сектору кадрового забезпечення Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_8 від 29.08.2018, надане старшому о/у Донецького управління ДВБ НП України підполковнику поліції ОСОБА_7, в якому вона зазначила, що слідчому СВ Костянтинівськго ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області капітану поліції ОСОБА_2 12.01.2017, 26.01.2017, 16.02.2017, 23.03.2017 було доведено інформацію, щодо обов'язку письмового повідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме - у разі отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

-Пояснення начальника СВ Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_9 від 30.08.2018, надане старшому о/у Донецького управління ДВБ НП України підполковнику поліції ОСОБА_7, в якому він зазначив, що приблизно в травні 2017 року від слідчого ОСОБА_2 йому стало відомо, що останній несвоєчасно подав повідомлення про зміни у майновому стані, і що своєчасно він це зробити не міг через технічні проблеми з реєстром декларацій.

-Пояснення слідчого СВ Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 від 16.07.2018, надане старшому о/у Донецького управління ДВБ НП України підполковнику поліції ОСОБА_7, в якому він зазначив, що працює в одному кабінеті зі слідчим ОСОБА_2 і наприкінці квітня 2017 року, перебуваючи на робочому місці неодноразово чув від останнього, що він намагається увійти до сайту декларування майнового стану, але йому це не вдавалось, а коли він входив на сайт, то не міг внести відповідні зміни через некоректну роботу сайту.

-Пояснення ОСОБА_3 від 04.09.2018, надане старшому о/у Донецького управління ДВБ НП України підполковнику поліції ОСОБА_7, в якому він підтвердив факт продажу автомобіля «ЗАЗ Lanos» 2007 року випуску, держ. НОМЕР_4 ОСОБА_2 20.04.2017.

-Документи на підтвердження проходження ОСОБА_2 служби в органах поліції;

-Функціональні обов'язки ОСОБА_2 на посаді слідчого СВ Костянтинівського ВП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області.

-Копії відомостей від 12.01.2017, 26.01.2017, 16.02.2017, 23.03.2017, з яких вбачається, що ОСОБА_2 під підпис був ознайомлений з вимогами Закону України «Про запобігання корупції».

Вислухавши прокурора, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, захисника, дослідивши зібрані докази, встановлено наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

З матеріалів справи вбачається і учасниками судового розгляду не заперечувалось, що ОСОБА_2 20.04.2017 року набув у власність за договором купівлі-продажу №1443/2017/424538 від 20.04.2017 року транспортний засіб «ЗАЗ Lanos» 2007 року випуску, держ. НОМЕР_4 за ціною 91974,20 грн.

За таких умов ОСОБА_2 повинен був у десятиденний строк з моменту придбання майна, тобто до 01.04.2017 року письмово повідомити НАЗК шляхом внесення повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Фактично ОСОБА_2 повідомив НАЗК про зміни в його майновому стані, тобто про набуття у власність автомобілю, 08.05.17 року, що також не заперечували учасники судового розгляду.

Приймаючи рішення по справі суддя виходить з того, що одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст. 247, 280 КУпАП. При вирішенні таких справ суди мають також з'ясовувати крім іншого, мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам суд повинен дати належну оцінку.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства. Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КУпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Рішення ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України», визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи. Наведена правова позиція повністю кореспондується зі змістом ст. 62 Конституції України, за якою усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Водночас ст. 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неподання або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунку в установі банку - нерезидента або про суттєві зміни в майновому стані

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Під ознаками корупції згідно розділу 1 загальних положень ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визнається використання суб'єктом, на якого поширюється дія закону наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб.

Аналогічне трактування змісту та суті корупційних правопорушень міститься і в рішенні Конституційного Суду України від 06.10.10 року (справа № 1-27/2010 про корупційне правопорушення та введення в силу антикорупційних законів). Суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов'язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов'язків.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 вбачається, що він 20.04.2017 року набув у власність за договором купівлі-продажу №1443/2017/424538 від 20.04.2017 року транспортний засіб «ЗАЗ Lanos» 2007 року випуску, держ. НОМЕР_4 за ціною 91974,20 грн.

Вважаю, що вказана подія та обставини придбання майна у власність, встановлені в протоколі №-35 від 20.09.18 року про корупційне правопорушення, ОСОБА_2 як особою, уповноваженою на виконання функцій держави та суб'єктом Закону України «Про запобігання корупції» ніяким чином не пов'язана з корупційною діяльністю та не підпадає під ознаки корупції, зважаючи на наведені тлумачення змісту цих правових понять. Подія придбання у власність автомобілю за власні кошти не свідчить про використання ОСОБА_2, наданих йому службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб чи інших аспектів корупційної діяльності , передбачених законом.

Аналізуючи доводи прокурора про наявність в діях ОСОБА_2 формальних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП в частині несвоєчасного подання відомостей до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, суддя вважає їх безпідставними та виходить з загального правового змісту положень Загальної частини діючого КУпАП.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне подання відомостей до НАЗК. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне її подання та мету такого поступку.

Суб'єктивна сторона правопорушень, пов'язаних з корупцією, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Умисною є форма вини, яка характеризується тим, що особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків та бажає настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставиться до їх настання чи свідомо допускає їх настання (непрямий умисел).

Необережна форма вини характеризується тим, що особа не усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, не передбачає можливість настання негативних наслідків, хоча могла і повинна була усвідомлювати та передбачати - недбалість, або коли особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків, але легковажно розраховує на ненастання таких наслідків - самовпевненість.

Таким чином, для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, суддя мав отримати докази того, що він усвідомлював суспільну небезпечність неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані, передбачав можливість настання негативних наслідків - неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави, та бажав настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання.

В той же час, з пояснень ОСОБА_2 та ОСОБА_4 вбачається, що ОСОБА_2 всіляко намагався дотриматись вимог Закону України «Про запобігання корупції» та вчасно повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, але був позбавлений такої можливості з технічних причин.

Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов'язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950 року, кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Викладені обставини свідчать про відсутність у ОСОБА_2 умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, і, відповідно, про відсутність в його діянні складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що є самостійною підставою для закриття провадження відносно нього на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Крім того, заслуговують на увагу також твердження захисника Сітало В.І. про те, що в ДЗЕ НП України відсутні повноваження на здійснення перевірки декларацій.

В судовому засіданні встановлено, що до матеріалів справи особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, старшим о/у Донецького управління ДВБ Національної поліції України підполковником поліції ОСОБА_7 не долучено будь-яких документів на підтвердження підстав перевірки дотримання ОСОБА_2 вимог антикорупційного законодавства щодо своєчасного подання декларації про доходи та/або повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, так само як підтвердження своїх повноважень на проведення такої перевірки та складання протоколу за її результатами.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_2 проводилась виключно працівником Управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України, який відбирав пояснення, робив запити, збирав докази, складав протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління та інше.

Слід зазначити, що згідно з Положенням про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 № 81 покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 розділу 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» контроль здійснюється на засадах верховенства права, через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Реєстру.

Згідно з п. 1 розділу II Порядку «Відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю:

1)щодо своєчасності подання;

2)щодо правильності та повноти заповнення;

3) логічний та арифметичний контроль.

Згідно з п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент УЗЕ Національної поліції України не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці УЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно у випадку встановлення факту неподання декларації або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціально уповноважений суб'єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Без сумніву, статтею 255 КУпАП передбачено право уповноважених на те посадових осіб органів внутрішніх справ (Національної поліції) складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.ст. 172-4 - 172-9. Статтею 251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, Закон України «Про запобігання корупції», який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією, тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (стаття 11 Закону).

Статтею 49 цього Закону встановлено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб'єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб'єкта про факт неподання декларації, і суб'єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об'єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб'єктом декларування.

Тобто, всі обов'язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності, а органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Такий висновок узгоджується з висновком Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 11.04.2018 року за касаційною скаргою на рішення Одеського апеляційного адміністративного суду від 29.11.2017 року у справі за позовом громадянина до Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити дії (справа № 814/886/17), де Суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону №1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Вищу раду правосуддя», Вища рада правосуддя є колегіальним, незалежним конституційним органом державної влади та суддівського врядування, який діє в Україні на постійній основі для забезпечення незалежності судової влади, її функціонування на засадах відповідальності, підзвітності перед суспільством, формування доброчесного та високопрофесійного корпусу суддів, додержання норм Конституції і законів України, а також професійної етики в діяльності суддів і прокурорів.

Тобто, одним із завдань Вищої ради правосуддя є забезпечення додержання в діяльності суддів норм Конституції і законів України. Досліджуючи питання забезпечення незалежності суддів та авторитету правосуддя ВРП в своєму рішенні від 17 липня 2018 року (справа №2297/0/15-18) зауважила, що «…за змістом функціональних обов'язків поліція належить до правоохоронних, а не контролюючих органів, її працівники здійснюють виключно оперативно-розшукові заходи. Вжиття превентивних поліцейських заходів урегульовано статтею 31 Закону України «Про Національну поліцію», при цьому проведення перевірок дотримання вимог антикорупційного законодавства цим Законом до таких заходів не віднесено.

Натомість в Україні діє ціла низка нормативно-правових актів у сфері запобігання та протидії корупції, а також контролю за надходженням коштів до державного бюджету та їх використання, які визначають як перелік суб'єктів контролю, так і їх повноваження щодо здійснення відповідних функцій. Зокрема, вжиття заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, контроль і перевірка декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, згідно зі статтею 11 Закону України «Про запобігання корупції» покладено на Національне агентство з питань запобігання корупції».

З огляду на викладене, на підставі аналізу вище зазначених нормативних актів, суддя приходить до висновку, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

Викладені обставини в сукупності свідчать про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, в зв'язку з чим провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Доводи захисника Сітало В.І. про закінчення строків накладення адміністративного стягнення вже на день складання протоколу про адміністративне правопорушення, суддя не розглядає, оскільки вважає, що закриття провадження по справі з підстав закінчення строку, передбаченого ст. 38 КУпАП, можливо лише за наявності складу адміністративного правопорушення, чого цим розглядом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284, 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КпАП закрити у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п'ятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Донецької області через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області.

Суддя: О.О. Леміщенко