ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5929/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" листопада 2018 р. м. Київ

Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, пенсіонера, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

02.09.2018 р. о 23 год. 30 хв. по вул. Тростянецька буд. 1, 9 в м. Києві ОСОБА_2 вчинив дрібне хуліганство, а саме: пошкодив заднє праве колесо в автомобілі «Фольксваген» д.н.з. НОМЕР_1.

ОСОБА_2 для розгляду протокола не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про день, час та місце проведення засідання повідомлявся належним чином.

Враховуючи скорочений строк, протягом якого на особу може бути накладене адміністративне стягнення та наведені положення закону, суд розглянув справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

А відповідно положень ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії АА № 969671 від 18.09.2018 р., рапортом оперативного чергового від 03.09.2018 р., в якому описані події які мали місце 02.09.2018 р., заявою ОСОБА_3, письмовими поясненнями ОСОБА_4

Приймаючи до уваги характер правопорушення та особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що обтяжують відповідальність та пом'якшують відповідальність, суд дійшов висновку, що на ОСОБА_2 слід накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Крім того, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» - у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 352 грн. 40 коп., який також підлягає стягненню з правопорушників на користь держави.

Керуючись ст. ст. 173,251,252, 268,283-285 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суд -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 визнати винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 119 гривень на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 352 грн. 40 коп. на користь держави.

У разі несплати правопорушником штрафу протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ст. 308 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя М.О. Заставенко