Справа № 640/9324/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" червня 2018 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Садовський К.С., розглянувши матеріал, що надійшов з надійшов з Офісу великих платників податків ДФС про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи: НОМЕР_1), уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, працюючою генеральним директором КП «Харківводоканал», мешкаючого за адресою: Харківська область, с. Революційне, вул. Росяна, 7, корпус А,

за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №134 від 21.05.2018р., ОСОБА_1 несвоєчасно подала платіжні доручення на перерахування узгоджених сум податкових зобов'язань з ПДВ за період з 28.02.2018 р. по 26.04.2018 р. Порушення встановлено актом перевірки № 236/28-10-50-12-08/03361715 від 27.04.2018.

ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, до суду надала заяву про розгляд справи у його відсутність, просив при розгляді справи врахувати подані ним заперечення та додані до них письмові докази. Надані заперечення долучені до матеріалів справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. В ньому, зокрема, повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, які наведені на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і об'єктивно з'ясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За результатами перевірки КП "Харківводоканал" Харківським управлінням Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби було складено акт від 27.04.2018 № 236/28-10-50-12-08/03361715, з висновками якого КП «Харківводоканал» не погодилось та 10.05.2018 надало контролюючому органу заперечення до зазначеного акту вих. № 01.01-14/2743-18, а згодом направило скаргу до ДФС України вих.. № 01.01.-14/3105-18 від 25.05.2018, які контролюючими органами отримані.

Відповідно до п. 56.1. ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу.

Відповідно до п. 58.1 ст. 58 та п. 86.8 ст. 86 Податкового кодексу України на підставі акта перевірки податковим органом приймається податкове повідомлення-рішення протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки, а за наявності заперечень до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання письмової відповіді платнику податків.

10.09.2013 колегією судців Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України при розгляді справи № 21-237а13 зазначено, що акт - це службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки фінансово-господарської діяльності платника податків і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства.

У цьому випадку акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що в свою чергу відповідає встановленим правилам складання акта перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб'єкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії.

Обов'язковою ознакою дій суб'єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб'єктів відповідних правовідносин і мають обов'язковий характер. Висновки, викладені у акті, не породжують обов'язкових юридичних наслідків.

Згідно з п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складення акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до статті 60 цього Кодексу.

Податковим законодавством передбачено дворівневу процедуру оскарження рішень органів податкової служби та поширено презумпцію не винуватості на процедуру оскарження. Так вирішення питань стосовно правомірності винесеного рішення податковим органом підвідомче адміністративному суду, і розгляду в порядку передбаченому Кодексом про адміністративне правопорушення не підлягає.

З огляду на викладене, в порушення вимог податкового законодавства, контролюючим органом надано до суду матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності незважаючи на те, що процедура адміністративного оскарження прийнятих податковими органами рішень ше не закінчена.

Крім того, як вбачається з висновку акту перевірки з питань дотримання вимог податкового законодавства перевірялись податкові декларації за грудень 2016 року. Строк сплати податкового зобов'язання припадає відповідно на 30.01.2017 р. включно.

У відповідності до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, суд дійшов висновку, про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

У відповідності до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст. 163-2, ст.ст. 9, 247, 268, 283-285 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 закрити, у зв'язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з моменту її винесення.

Постанова набирає чинність після закінчення 10-ти денного строку на її оскарження, та може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя-