печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2018 року суддя Печерського районного суду м. Києва Карабань В.М., при секретарі Косовській М.Д., за участі прокурора Спусканюк Р.Ю., захисника ОСОБА_1, особи відносно якої складено протокол - ОСОБА_2, розглянувши матеріали, які надійшли з Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1, громадянина України, працюючого начальником управління моніторингу ефективності пробації Міністерства юстиції України, за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 130 від 29.05.2018 року ОСОБА_2, перебуваючи на посаді начальника управління моніторингу ефективності пробації Міністерства юстиції України будучи, відповідно до підпункту "в" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про запобігання корупції" №1700-VII, суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, 17.11.2017 придбав у власність транспортний засіб «HYUNDAI SANTA FE», 2011 року випуску на підставі договору купівлі-продажу №7296/17/001378, вартістю 149 000 (сто сорок дев'ять тисяч) гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, на 01 січня 2017 року сума складає 80 000 гривень та в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону №1700-VII, не подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у 10-денний термін, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

ОСОБА_2 в судове засідання з'явився, вину у вчиненому ним адміністративному правопорушенні не визнав.

Захисник - адвокат ОСОБА_1 в судовому засіданні просив провадження закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, оскільки ОСОБА_2 не мав наміру на вчинення правопорушення, останнє було вчинено у зв'язку із непереборними обставинами, що склалися під час спроби подачі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Вказані обставини мали технічний характер та не залежали від воді ОСОБА_2 Більш того останній не мав наміру приховувати зміни у своєму майновому стані та після усунення перешкод технічного характеру все ж так подав повідомлення про суттєві змін в майновому стані, щоправда це сталося не в передбачений законом 10-ти денний термін, а на 16-ту добу.

Прокурор підтримав протокол та просив суд визнати ОСОБА_2 винним.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи дійшов до наступного висновку.

Орган (посадова особа), відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язані з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 172-6 ч.2 КУпАП передбачена відповідальність за порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у неповідомленні або несвоєчасному повідомленні про відкриття валютного рахунку в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на ухилення від подання чи несвоєчасне подання повідомлення, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне несвоєчасне подання електронної декларації, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов'язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання електронної декларації.

Крім того, згідно з п.2 роз'яснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення також звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Таким чином суд визнає поважними причини несвоєчасного подання ОСОБА_2 повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, що було пов'язано з тим, що файл з ключем Електронно-циіфрового підпису, який він отримав у АЦСКА Міністерства юстиції України, знаходився у нього на власному персональному комп'ютері і коли він спробував скористатися вказаним ключем, то не зміг цього робити через технічні несправності роботи комп'ютера, на усунення яких йому знадобився проміжок часу до 13.12.2017 року.

Зважаючи на відсутність у ОСОБА_2 прямого умислу на правопорушення, що підтверджується також і фактом подання вказаного повідомлення після усунення усх технічних перешкод для цього - 13.12.2017 року, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно п.1 ст.247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 10, 172-6, 247, 280, 283-284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 закрити у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Апеляційного суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги .

Суддя В.М.Карабань