Іллічівський районний суд м.Маріуполя
Справа № 264/3075/18
ПОСТАНОВА

18.06.2018 р. м. Маріуполь

Суддя Іллічівського районного суду м. Маріуполя Кузнецов Дмитро Володимирович, за участю секретаря Мащенко Д.О., прокурора Дженчако І.С., представників ОСОБА_1, ОСОБА_2, розглянувши матеріал, що надійшов з Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, паспорт громадянина України серії МЕ № 633527, виданий 06.11.2004 року Орджонікідзевським РВ Маріупольського МУ УМВС України в Донецькій області, яка працює заступником директора КП «Комунальник», зареєстрована та мешкає за адресою: Донецька область, м. Маріуполь, смт. Сартана, вул. Північна, будинок 6-а,

за частиною 2 статті 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов адміністративний матеріал № 264/3075/18, провадження № 3/264/1239/2018, складений відносно ОСОБА_3 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Оскільки у провадженні судді також знаходиться матеріал № 264/3076/18, провадження № 3/264/1240/2018 про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КпАП України, суд вважає доцільним обєднати дані матеріали в одне провадження, присвоївши справі № 264/3075/18, провадження № 3/264/1239/2018.

Так, 04 серпня 2017 року ОСОБА_3, будучи депутатом Сартанської селищної ради та субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, згідно з підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» в порушення встановленого законом десятиденного строку, передбаченого частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі за текстом - Закон), не повідомила Національне агентство з питань запобігання про суттєві зміни у майновому стані, а саме про придбання автомобіля марки «ВАЗ 21126», 2006 року випуску, вартість якого згідно з договором купівлі-продажу № 1441/2017/570499 від 04 серпня 2017 року складає 88270,00 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року.

Вона же, 02 листопада 2017 року, будучи депутатом Сартанської селищної ради та субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, згідно з підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» в порушення встановленого законом десятиденного строку, передбаченого частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі за текстом - Закон), не повідомила Національне агентство з питань запобігання про суттєві зміни у майновому стані, а саме про придбання житлового будинку, загальною площею 157,1 м2 та земельної ділянки, на якій розташований житловий будинок, загальною площею 718 м2, вартість будинку згідно з договором купівлі-продажу № 2528 від 02 листопада 2017 року складає 349310 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року.

В судовому засіданні ОСОБА_3 свою провину у правопорушенні не визнала, надала письмові заперечення, в яких зазначила, що не була обізнана про положення закону та необхідність подавати подібне повідомлення. Вказує, що місцем вчинення правопорушення є Лівобережний район міста Маріуполя, оскільки основним місце її роботи є КП «Комунальник», який розташований в Лівобережному районі, де вона подавала декларацію. Також спливли строки притягнення до адміністративної відповідальності і копії долучених до протоколу документів не засвічені уповноваженою особою.

Представники ОСОБА_3 заперечували проти притягнення до адміністративної відповідальності та просили закрити провадження у справі за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Суд, вислухавши учасників, дослідивши письмові матеріали, дійшов висновку, що вина ОСОБА_3 у неповідомленні про суттєві зміни у майновому стані є доведеною та її дії правильно кваліфіковані за ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_3 відповідно до рішення щодо визнання повноважень депутатів Сартанської селищної ради VII скликання від 05.11.2015 року № 7/1-1 обрано депутатом Сартанської селищної ради та згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», вона є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією.

Так, 04.08.2017 року депутат Сартанської селищної ради ОСОБА_3 згідно з договором купівлі-продажу № 1441/2017/570499 від 04.08.2017 року придбала автомобіль марки «ВАЗ 21124» 2006 року випуску вартістю 88270 гривень.

Також 02.11.2017 року депутат Сартанської селищної ради ОСОБА_3 згідно з договором купівлі-продажу № 2528 від 02.11.2017 року придбала житловий будинок, що розташований за адресою: місто Маріуполь, смт. Сартана, вул. Північна, 6-а, загальною площею 157,1 м2 та вартістю 349310 гривень.

Відповідно до частини другої статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання чайна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з знань запобігання корупції. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 12 Закону Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обовязкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, повноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ствердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за №959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом : знання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 334 Цивільного Кодексу України передбачено, що право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передачі майна, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2017 року - 1600 гривень. Тобто вартість транспортного засобу ОСОБА_3 у розмірі 88270 гривень дорівнює 55,2 прожитковим мінімумам, встановлених для працездатних осіб, а вартість житлового будинку у розмірі 349310 гривень дорівнює 218,3 прожитковим мінімумам, встановлених для працездатних осіб.

Таким чином, після придбання автомобіля ОСОБА_3 протягом десяти днів у строк до 14.08.2017 року включно, а після придбання житлового будинку протягом десяти днів у строк до 12.11.2017 року включно зобовязана була у встановленому порядку повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру.

Проте з матеріалів справи вбачається, що станом на теперішній час ОСОБА_3 не повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, що також в судовому засіданні підтвердила ОСОБА_3

Датою вчинення даного адміністративного правопорушення є 15.08.2017 року та 13.11.2017 року, коли ОСОБА_3 у порушення десятиденного строку з моменту придбання автомобіля та житлового будинку відповідно не повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

Місцем вчинення правопорушень слід вважати місце виконання обовязків депутата Сартанської селищної ради селище Сартана, вул. Челюскінцев, буд. 67-а, або місце проживання ОСОБА_3 селище Сартана, вул. Північна, буд. 6-а. Також в судовому засіданні ОСОБА_3 підтвердила, що декларацію складала за місцем проживання у сел. Сартана, що належить до Кальміуського району міста Маріуполя та підсудно Іллічівському районному суду міста Маріуполя Донецької області.

Як підставу неподання повідомлення ОСОБА_3 зазначила правову необізнаність та сімейні проблеми, проте конструктивною ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 176-2 КУпАП, на відміну від частини 1, є сам факт неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані. При цьому наявність поважних причин неподання не виключає склад правопорушення та не є підставою для звільнення від відповідальності.

Щодо визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративне відповідальності за адміністративне правопорушення, повязані із корупцією, суд зазначає, що важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення. Вказівка у пункті 7 статті 247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановленні статтею 38 КУпАП. При встановленні юридичного факту виявлення правопорушення суд виходить з моменту коли встановлено, що у діях особи є склад правопорушення (встановлено правопорушення). Процесуально цей висновок оформлюється у вигляді протоколу. Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол. Дії особи, що має право складати протокол, до моменту складання протоколу можуть свідчити, що виявленні окремі ознаки правопорушення, але факт, що виявлене діяння містить склад адміністративного правопорушення (встановлено обєкт, обєктивну сторону, субєкт, субєктивну сторону), зазначається тільки при складанні протоколу і саме з дати його складання починає текти строк накладення стягнення. Вказані висновки були зроблені з урахуванням аналізу судової практики розгляду судами справ про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією (ст.ст.172-2 172-9 КУпАП) за 2016 рік, затвердженого секретарем судової палати по розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Апеляційного суду Донецької області міста Маріуполь від 30 червня 2017 року.

Згідно з частиною 3 статті 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

У звязку із тим, що факти правопорушень оперуповноваженим МРВ №1 м.Маріуполь УЗЕ в Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України ОСОБА_4 були виявлені 05 червня 2018 року, про що було складено відповідні протоколи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що строки притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 на момент розгляду справи, передбачені статтею 38 КУпАП, не спливли.

Таким чином, ОСОБА_3 не повідомила про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинила, адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

При обранні виду та міри адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу, щодо якої складено протокол, ступінь вини, майновий стан, відсутність по справі обставин, що помякшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення. Так, ОСОБА_3 раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувалася, вперше вчинила адміністративне правопорушення, має неповнолітню дитину.

На підставі викладеного, суд вважає, що достатнім та необхідним буде накладення стягнення у виді штрафу у межах санкції ч.2 ст.172-6 КУпАП, проте в мінімальній межі, оскільки саме таке стягнення забезпечить досягнення мети, зазначеної у ст. 23 КУпАП.

Статтею 40-1 КпАП України визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (352,40 грн.).

Згідно ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

На підставі викладеного, керуючись ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст. 36, 38, 172-6, 276-280, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 визнати винуватою у вчинені адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір у розмірі 352,40 грн.

На постанову протягом 10 днів з моменту її винесення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Іллічівський районний суд міста Маріуполя Донецької області.

Суддя: Д. В. Кузнецов