АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2018 року м. Київ

Суддя Апеляційного суду міста Києва - Сілкова І.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Оболонського районного суду м. Києва від 26 липня 2018 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

Цією постановою ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 85,00 (вісімдесят п'ять) гривень.

В обгрунтування мотивів прийнятого рішення у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, суддя, посилаючись лише на протокол про адміністративне правопорушення №387 від 29.05.2018 року, складений відносно директора ТОВ «КОМПЛЕКС А»ОСОБА_1 за порушення встановленого порядку ведення податкового обліку, а саме п.44.1 ст. 44, пп.134.1.1 п. 134.1 ст. 134, ст. 201 ПК України, в результаті чого було занижено суми податку на додану вартість на суму 143020,00 грн. визнав останнього винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати постанову Оболонського районного суду м. Києва від 26.07.2018 року, як таку, що винесена з грубим порушенням норм матеріального та процесуального права, а провадження в справі щодо нього закрити.

В обґрунтування доводів поданої апеляційної скарги зазначає, що обставини справи викладені у складеному відносно нього протоколі ґрунтуються на даних акту №328/26-15-14-01/3882959 від 15.05.2018 року«Про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «КОМПЛЕКС А» з питань дотримання вимог податкового законодавства при здійсненні господарських взаємовідносин з ТОВ «САТУРН ГЛОБАЛ» та з ТОВ «МЕДІЕЙШИН КОМПАНІ» за січень 2017 року.

При цьому вказує, що судом першої інстанції не була врахована та обставина, що Товариством «КОМПЛЕКС А»10.07.2018 року до Окружного адміністративного суду м. Києва була подана позовна заява про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 01.06.2018 року № та № винесених на підставі проведеної перевірки, що на думку апелянта призвело до винесення не правильного та передчасного судового рішення.

У відповідності з вимогами ч.6 ст. 294 КУпАП неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, а також інших осіб, які беруть участь в провадженні у справі про адміністративні правопорушення не перешкоджає розгляду справи, крім випадків коли є поважні причини неявки або у суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

Враховуючи, що в судові засідання Апеляційного суду міста Києва ОСОБА_1 двічі, 21.08.2018 та 06.09.2018 року не з'явився, про час та місце апеляційного розгляду повідомлявся належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило, а тому апеляційний суд вважає можливим розглянути справу без участі ОСОБА_1

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та доводи викладені в апеляційній скарзі, вважаю що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При цьому, у відповідності зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте суддею місцевого суду вищезазначені вимоги закону при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 дотриманні не були.

Так, посилаючись на протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1, як на доказ його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, суддя в оскаржуваній постанові зазначив, що актом перевірки №328/26-15-14-01-01/3882959 від 15.05.2018 року встановлено факт ведення директором ТОВ «КОМПЛЕКС А» ОСОБА_1 податкового обліку з порушенням встановленого законом порядку і вказані обставини, на думку судді, повністю підтверджуються матеріалами справи.

Переглядаючи вказану постанову в межах доводів викладених в апеляційній скарзі, апеляційний суд вважає їх обґрунтованими і за наслідками розгляду цієї апеляційної скарги вважає оскаржувану постанову такою, що підлягає скасуванню як незаконна, з прийняттям суддею апеляційного суду нової постанови.

Як вбачається з матеріалів справи, яка без супровідного листа надійшла до Оболонського районного суду м. Києва, 29.05.2018 року відносно директора ТОВ «КОМПЛЕКС А»- ОСОБА_1 був складений протокол про адміністративне правопорушення №387 на підставі акту №328/26-15-14-01-01/3882959 від 15.05.2018 року, складеного за результатами проведення документальної позапланової виїзної перевірки вказаного товариства, яким встановлено порушення п. 44.1, п. 44.2 ст. 44; п.п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134; п.п. 198.1, п.п. 198.2, п.п. 198.3, п.п. 198.6 ст. 198Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-V1 зі змінами та доповненнями, тобто ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, а саме заниження сум податку на прибуток на суму 128718,00 грн. та податку на додану вартість на суму 143020,00 грн.

Під час розгляду цієї справи, суддя не надав належної оцінки тим обставинам, що всупереч вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1, не вказана суть правопорушення та конкретні дії останньої, як директора ТОВ «КОМПЛЕКС А», які призвели до зазначених у вказаному протоколі порушень, а також, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності не були роз'ясненні її права і обов'язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, протокол цією особою не підписаний.

Крім того, не дана оцінка тій обставині, що направляючи матеріали справи відносно ОСОБА_1 на розгляд до Оболонського районного суду м. Києва, Головним управлінням ДФС у м. Києві було долучено лише копію акта позапланової документальної перевірки ТОВ «КОМПЛЕКС А» №328/26-15-14-01-01/3882959 від 15.05.2018 року, який слугував підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення та згідно даних якого було виявлено порушення ТОВ «КОМПЛЕКС А» вимог податкового законодавства у виді заниження сум податку на прибуток та податку на додану вартість.

Тобто, сам по собі акт перевірки не свідчить про порушення директором ТОВ «КОМПЛЕКС А» ОСОБА_1порядку ведення податкового обліку, а інших доказів його винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення ні в протоколі, складеному головним державним ревізором-інспектором ГУ ДФС у м. Києві, ні в постанові судді не наведено.

Крім того, слід зазначити, що диспозиція ст. 163-1 КУпАП передбачає порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку. При цьому, складовою суб'єктивної сторони даного правопорушення є вина у формі умислу чи необережності.

Відповідно до положень статті 56 Податкового Кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. При цьому пунктом 56.18 цієї статті визначено, що при зверненні платника податків до суду з позовом про визнання недійсним рішення контролюючого органу, грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Оскільки товариством «КОМПЛЕКС А» було оскаржено відповідне рішення контролюючого органу і на даний час процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення не завершена, тобто податкове повідомлення-рішення є неузгодженим і до остаточного вирішення цього спору факт допущення порушень не є встановленим, а тому відповідні твердження податкового органу відображають лише позицію однієї із сторін спору і не можуть бути висновком про наявність в діях посадової особи платника податку вини в порушенні встановленого законом порядку ведення податкового обліку у формі умислу чи необережності, і відповідно, бути підставою для притягнення цієї особи до адміністративної відповідальності.

Отже, з урахуванням тієї обставини, що на час розгляду даної справи, подія і склад адміністративного правопорушення фактично не встановлені, апеляційний суд за результатами розгляду поданої ОСОБА_1 апеляційної скарги вважає, що провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КпАП України, апеляційний суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову Оболонського районного суду м. Києва від 26 липня 2018 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 85,00 (вісімдесят п'ять) гривень - скасувати та прийняти нову постанову, якою провадження в справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя: І.М. Сілкова