Справа №687/580/18
№3/687/144/2018
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2018 року смт.Чемерівці

Чемеровецький районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Борсука В.О., з участю секретаря - Цугель Т.В., з участю прокурора Туранської А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Чемерівці матеріали, які надійшли від Хмельницького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2 та жителя ІНФОРМАЦІЯ_3, українця, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_4, одруженого, працюючого інспектором сектору реагування патрульної поліції Чемеровецького ВП Городоцького ВП ГУНП в Хмельницькій області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1,

за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 ставиться у вину те, що він безперервно проходячи службу в ОВС України з 2002 року, відповідно до наказу начальника ГУНП в Хмельницькій області від 17.06.2016 року за №128 о/с призначений на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Чемеровецького ВП Городоцького ВП ГУНП в Хмельницькій області, будучи відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом, на якого поширюється дія цього закону, в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив Національне агентство про суттєві зміни у майновому стані, а саме про придбання майна згідно договору купівлі-продажі - квартири загальною площею 65 кв.м., вартістю 301405 гривень, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, право власності на яку зареєстровано 12.07.2017 року, чим вчинив адміністративне правопорушення повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачено частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 зявився, пояснив, що не мав умислу на приховування свого майнового стану, оскільки у декларації за 2017 рік вказав дану квартиру.

Прокурор у судовому засіданні висловила думку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення.

З досліджених судом матеріалів справи вбачається:

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, а саме за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

На підставі наказу № 128 від 17.06.2016 року ОСОБА_1 призначений на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Чемеровецького ВП Городоцького ВП ГУНП в Хмельницькій області.

ОСОБА_1 будучи інспектором сектору реагування патрульної поліції №1 Чемеровецького ВП Городоцького ВП ГУНП в Хмельницькій області відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальним за корупційні правопорушення.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони, та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно із ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, отримання в спадок майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб - сайті Національного агентства.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, а саме за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 31 положення "Про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового та начальницького складу та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету міністрів України" визначено про додержання вимог антикорупційного законодавства.

Перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до наказу № 128 від 17.06.2016 року призначений на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Чемеровецького ВП Городоцького ВП ГУНП в Хмельницькій області.

Із вимогами Закону України "Про запобігання корупції" ОСОБА_1 28.08.2017 ознайомлений під особистий підпис в Памятці поліцейського про ознайомлення з вимогами антикорупційного законодавства.

Згідно договору купівлі-продажу від 12.07.2017 року зареєстрованого в реєстрі за №1388 та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 16.03.2018 року за №117388764 вбачається, що 12.07.2017 року ОСОБА_1 внаслідок правочину купівлі продажу, набув право власності на обєкт житлової нерухомості квартиру загальною площею 65 кв.м., вартістю 301405 грн., яка розташована за адресою АДРЕСА_2.

Так, 20.07.2017 року ОСОБА_1 подав заяву замовлення за №414 до КП «Чемеровецьке РБТІ» на проведення технічної інвентаризації квартири, відповідно до якої було виготовлено технічний паспорт на нового власника, який 31.07.2017 року передано під рописку ОСОБА_1.

Виходячи з вище викладеного, ОСОБА_1 ознайомлений з вимогами Закону України "Про запобігання корупції", а також ст. 61 Закону України "Про Національну поліцію" пізніше, а ніж уклав даний правочин.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб, який станом на 01.01.2017 становить 1600 грн., тобто 50 прожиткових мінімумів у період виникнення у ОСОБА_1 обовязку повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані складало 80000 гривень.

Таким чином, відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 був зобовязаний подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані протягом 10 днів з моменту придбання майна (до 22.07.2017 року), однак, в порушення вимог вищевказаного закону, не повідомив НАЗК по даний час.

Згідно ч.2 ст.172-6 КУпАП, неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином дана стаття визначає правопорушення щодо обов'язкового декларування доходів особами, що уповноважені на виконання функцій держави та місцевого самоврядування. З об'єктивної сторони правопорушення становить діяння у формі неподання декларації, неповідомлення / несвоєчасного повідомлення про відкриття валютного рахунку у банку-нерезиденті чи суттєвих змін майнового стану.

Примітка до ст.172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб'єкт цього правопорушення, відсилає до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст.45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ст.172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Діяння, передбачені ч.2 ст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно. Статтею 10 КУпАП визначено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

Відповідно до інформаційного листа від 22.05.2017 №223-943/0/4-17 ВССУ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією», направлений судам першої та апеляційної інстанції для забезпечення однакового і правильного застосування судами загальної юрисдикціїЗакону України «Про запобігання корупції»та положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, з метою уникнення неоднозначного тлумачення норм закону в судовій практиці та запобігання помилкам при розгляді справ про окремі адміністративні правопорушення, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, суди зобовязані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року),Законом України від 14 жовтня 2014 року №1700-VII «Про запобігання корупції»(далі - Закон),Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід.

В свою чергу ОСОБА_1 подав суду звіт про оцінку майна №01/1607 від 16.07.2017 року згідно якого ринкова вартість обєкту оцінки становить 79 740,00 грн. тобто є нижчою ніж вартість, яка зобовязує подавати декларацію про суттєві зміни в майновому стані. Вказаний звіт складено сертифікованим оцінювачем та містить усі необхідні розрахунки. Тому суд визнає його обґрунтованим, а враховуючи, дату складання звіту ( через 4 дні після складання договору купівлі-продажу) таким, що спростовує вину ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення, оскільки вартість придбаного обєкта житлової нерухомості- квартири ОСОБА_1, не зобовязувала останнього подавати декларацію про суттєві зміни в майновому стані.

Відповідно до поданої декларації за 2017 рік, ОСОБА_1 в розділі обєкти нерухомості вказав дану квартиру, а тому не мав наміру приховувати інформацію про укладений договір купівлі-продажі квартири.

Таким чином в суді встановлено, відсутність суб'єктивної сторони адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, а саме: ставленням до наслідків, яке характеризується наявністю вини у формі прямого умислу, тобто в діях ОСОБА_1не було умисних дій на несвоєчасне неподання без поважних причин Національному агентству з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані. Діяння, передбаченіст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Оскільки, суб'єктивна сторона адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а в протоколі про адміністративне корупційне правопорушення, що передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1про умисний характер дій останнього взагалі не зазначено і в судовому засіданні умислу ОСОБА_1на неподання без поважних причин декларації не встановлено. Крім того, в матеріалах провадження відсутні також і дані про мету ОСОБА_1уникнути від фінансового контролю.

Відповідно до ч. 2 ст. 62 Конституції України ніхто не зобовязаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину, а згідно частини третьої цієї статті обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у звязку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Врахувавши встановлені в судовому засіданні обставини, оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозвязку, суд вважає, що провадження у справі відносно ОСОБА_1В, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю в звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 172-6, 221, 283-287, 289 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подано апеляційну скаргу на протязі десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга на постанову подається через суд першої інстанції до апеляційного суду Хмельницької області.

Суддя Борсук В.О.