Провадження № 3/234/4228/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2018 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Чернобай А.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Краматорського ВП ГУНП в Донецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, громадянина України, працюючого в ПАТ «ЕМСС», стропольщиком, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 -

за скоєння правопорушення, передбаченого за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якому роз'яснено право на відвід, ст. 63 Конституції України, права та обв'язки, передбачені ст. 268 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

03.12.2018 року о 19 год. 30 хвилин, в м. Краматорську, ОСОБА_1 перебуваючи у під'їзді АДРЕСА_3, на сходовому майданчику висловлювався нецензурною лайкою у бік невідомої жінки, висловлював погрози фізичної розправи , на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою провину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що він проживає по АДРЕСА_2 разом зі своєю цивільною дружиною. 03 грудня 2018 року після 21 години, але точний час він не може сказати, до дружини прийшла жінка, яку він раніше не бачив, вона перебувала у нетверезому стані. Вона почала вимагати у його дружини гроші за комунальні послуги. Він вийшов з квартири, взяв її за руку та вивів у під'їзд.

ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що їй на праві власності належить двокімнатна квартира АДРЕСА_1, яка дісталась їй у спадок від бабці. У лютому 2015 року вона прописала у своїй квартирі ОСОБА_3 на один рік, така була між ними домовленість. Однак, ОСОБА_3 не бажала зніматися з реєстрації. Тому, 03.12.2018 року, після 19 години, вона прийшла за місцем проживання ОСОБА_3 Вона постукала у двері, коли спитали хто прийшов, вона представилась. Двері відчинила ОСОБА_3 і одразу почала зневажливо до неї ставитися. Вона сказала ОСОБА_3, що їй потрібно знятися з реєстрації. Однак, ОСОБА_3 покликала ОСОБА_1 і він почав висловлюватися на її адресу нецензурною лайкою, хватав за руки і виштовхнув на сходовий майданчик, де скинув зі сходинок.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що 03.12.2018 року до відділку прийшла ОСОБА_2, вона була дуже засмучена, плакала, розповіла про обставини справи. Він прийняв від неї заяву та зареєстрував її.

Свідок ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснила, що вона проживає в АДРЕСА_4. 03 грудня 2018 року вона почула шум у під'їзді. Коли вона вийшла з квартири, то побачила, що її сусід ОСОБА_1 свариться з незнайомою їй жінкою, він кричав на неї, штовхав її та хватав за руки. Вона підтверджує, що ОСОБА_2 це та жінка, яку вона бачила у під'їзді і на яку кричав ОСОБА_1. Її сусід ОСОБА_1 постійно з усіма свариться, погрожує усім, дуже агресивний.

Проаналізувавши обставини справи, вислухавши пояснення сторін, оцінивши докази у їх сукупності, приходжу до наступного висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається противоправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи

заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні встановлено, що 21.12.2018 року було складено протокол у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Процесуальна форма та зміст протоколу відповідають вимогам ст. 256 КУпАП.

Адміністративним правопорушенням згідно ст. 173 КУпАП визнається дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Вина ОСОБА_1 у вказаному правопорушенні знайшла своє повне підтвердження в судовому засіданні та підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями ОСОБА_6, свідка ОСОБА_4, свідка ОСОБА_5, яка підтвердила в судовому засіданні, що ОСОБА_1 висловлювався на адресу ОСОБА_6 нецензурною лайкою та порушував громадський порядок.

Невизнання провини правопорушником ОСОБА_1, суд розцінює як спосіб захисту останнього і можливість уникнути адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення, оскільки його пояснення спростовуються сукупністю досліджених в судовому засіданні доказів.

Тому вина особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, вважається доведеною.

На виконання вимог ст. 33 КУпАП, при накладенні адміністративного стягнення, судом враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173КУпАП, дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, враховуючи умови та характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника, який вперше притягається до адміністративної відповідальності, відсутність обставин, що пом'якшують відповідальність під час вчинення даного правопорушення, наявність обставин, що обтяжують відповідальність, вважаю за необхідне та достатнє для виховання особи, запобігання вчинення нових правопорушень застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі на користь держави, передбаченому в межах санкції статті 173 КУпАП.

Також приходжу до висновку, що в даному випадку таке стягнення буде достатньою мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила дане адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також в повній мірі забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень порушником, та повністю відповідатиме меті його застосування.

Відповідно до ст. 401 КУпАП у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Тому з ОСОБА_1 необхідно стягнути на користь держави судовий збір в сумі 352,40 грн.

Керуючись ст.ст. 33, 401, ст. 173 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винним ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення по ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення України.

ОСОБА_1 піддати адміністративному покаранню у вигляді накладення штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 (п'ятдесят одна) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 352, 40(триста п'ятдесят дві гривень сорок копійок) грн.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: