№ 3/229/433/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2018 року м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Панова Т.Л., за участю секретаря судового засідання Костіної І.В. , прокурора Мосієнка С.А., адвоката ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дружківки Донецької області справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла із Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, який має вищу освіту, працює заступником начальника Дружківсього міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, одружений, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_3 2015року народження, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченного ч.1 ст.172-6КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 316 від 04.04.2018року ОСОБА_2 , перебуваючи на посаді заступника начальника Дружківського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, відповідно до ч.1 ст. 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов"язаний щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агенства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агенством.

Відповідно до інформації розміщеної в єдиному державному реєстрі декларацій - офіційному сайті Національного агенства з питань запобігання корупції заступник начальника Дружківського міського відділу державної виконавчої служби ОСОБА_2 несвоєчасно подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016рік, а саме 03.04.2017р о 15год 31хв. , чим порушив вимоги ч.1 ст. 45 Закону України "Про запобігання корупції" і вчинив правопорушення, пов"язане з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину у вчиненні правопорушення не визнав. Пояснив, що він увійшов до реєстру декларацій 23 березня 2017року, заповнив декларацію і подав її. Але підтвердження, що декларація подана, надійшло йому лише 03 квітня 2017року. В цей період часу робота в реєстрі декларацій була нестабільною через перевантаження серверу. В нього не було ніяких змін в матеріальному стані, умислу на неподання декларації в нього не було. Навпаки він вважав, що її подав.

Адвокат ОСОБА_1 вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення за ст. 172 -6 ч.1 КУпАП, оскільки матеріали адміністративної справи не містять доказів наявності в його діях прямого чи непрямого умислу, спрямованого на ухилення від подання чи несвоєчасного подання декларації. Також вважає, що протокол про вказане правопорушення складений не уповноваженою особою. Контроль щодо своєчасності подання декларації здійснює НАЗК. І у разі встановлення факту неподання декларації суб"єктом декларування НАЗК направляє такому суб"єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. Такого листа не було направлено ОСОБА_2 Органи Національної поліції України , до суб"єктів, які наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані суб"єктів декларування не відносяться. Посадовці Національної поліції, вправі скласти протокол про адміністративне правопорушення після отримання письмового повідомлення із

НАЗК, як спеціальний уповноважений суб"єкт у сфері протидії корупції, але тільки НАЗК вправі отримати пояснення від особи, яка є суб"єктом декларування та несвоєчасно подала декларацію, і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. Просять закрити провадження у справі через відсутність складу адміністративного правопорушення.

Прокурор просив притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, вважає, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення складено у відповідності до вимог чинного законодавства, уповноваженою особою. Вина правопорушника полягає в тому, що він мав фізичну можливість подати декларацію своєчасно, але зроби це лише 03 квітня 2017року. Доводи правопорушника, що реєстр не працював спростовуються листом НАЗК , в якому зазначено, що у березні 2017року реєстр неналежно функціонував лише 02.03.2017р, 12.03.2017р., 15.03.2017р., 16.03.2017р. 19.03.2017р., 24.03.2017р, 26 - 28.03.2017р.

Суд, вислухавши думку особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, адвоката ОСОБА_1, заслухавши думку прокурора Мосієнка С.А., а також оцінивши інші докази у справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, виходячи з наступного.

Стаття 19 Конституції України встановлює - органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вказує, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі Щокін проти України визначено концепцію якості Закону, зокрема, з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні.

Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу якості закону. В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв"язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Застосування уповановаженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

У відповідності до ст.251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне порушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протокол про адміністративне правопорушення, пов'язаного з корупцією, складається уповноваженою на те посадовою особою, зокрема посадовою особою органів внутрішніх справ (Національної поліції) та Національного агентства з питань запобігання корупції (п.1 ч.1 ст. 255 КУпАП), і повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП.

Згідно наказу №729/1 від 07.04.2015 головного територіального управління юстиції у Донецькій області головного державного виконавця Корнєєва А.О. переведено на посаду заступника начальника відділу державної виконавчої служби Дружківського міського управління юстиції з 07 квітня 2015року.

Таким чином, відповідно до пп В п.1 ч.1 ст.3 Закону України Про запобігання корупції" ОСОБА_2 є суб'єктом, на якого поширюється дія зазначеного Закону України, а тому він зобов'язаний був подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави, шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті НАЗК з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно п. 1, п.п.1 , п.3, п.5 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" , затвердженого Рішенням Національного агенства з питань запобігання корупції 10.02.2017р №56 відповідно до Закону Національне агентство проводить контроль щодо своєчасності подання декларацій.

У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої (их) у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі.

Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Матеріали справи не містять інформації та доказів на підтвердження факту направлення Національним агенством листа ОСОБА_2 з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації.

Також матеріали справи не містять доказів, що НАЗК доручало правоохоронним органам на підставі матеріалів перевірки скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.3 Закону України Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана ВРУ, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами ВРУ, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами КМУ, а також виданими відповідно до них актами МВС України, іншими нормативно-правовими актами.

При цьому, згідно Закону України "Про засади державної антикорупційної політики у Україні на 2014-2017 р.р. " - не передбачено повноваження посадових осіб Національної поліції України щодо проведення будь-яких перевірок з метою запобігання, виявлення та припинення правопорушень, пов'язаних з корупцією, а тому на думку суду, всі докази, отримані на підставі вказаної перевірки Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України і додані до вищевказаного протоколу №316 від 04.04.2018р. є недопустимими.

Суд вважає, що перевірка була проведена неуповноваженою на те особою, матеріали справи не містять інформації ким був виявлений факт несвоєчасного подання ОСОБА_2 декларації, і чи направлялися матеріали перевірки до НАЗК, які повноважні Законом здійснювати подібні перевірки.

У зв'язку із цим, суд приходить до висновку про те, що склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.1 ст.172-6 КУпАП, в діях ОСОБА_2 відсутній, а тому на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.247, 280, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2, 02.12.1989року народження, закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана особою, яка притягається до адміністративної відповідальності до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд Донецької області протягом десяти днів з моменту її проголошення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя: Т.Л. Панова