печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2018 року Печерський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Карабаня В.М.,при секретарі судового засідання Самійлик В.В., за участю прокурора Панафеда Н.М., захисника Лазаренко Е. О., особи, відносно якої складено протокол ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва матеріали, які надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає за адресою: АДРЕСА_1, громадянина України, працюючого на посаді директора департаменту Державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, за ч.1 ст.172-6 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №44-03/49/18 від 18.07.2018 року ОСОБА_2, перебуваючи на посаді заступника начальника головного територіального управління юстиції з питань державної виконавчої служби - начальника Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві, не подав до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр),повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, в зв'язку з отриманням у листопаді 2016 року доходу у вигляді винагороди по місцю здійснення трудової діяльності у розмірі 108977,69 грн. Вказаним за висновками протоколу про адміністративне правопорушення №44-03/49/18 від 18.07.2018 року ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

В судовому засіданні ОСОБА_2 своєї вини не визнав та вказав на те, що 07.12.2016 р. ним було заповнено на сайті НАЗК відповідне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, збережено його та здійснено дії щодо відправлення, а саме: натиснуто кнопку «подати декларацію». Про вказане, за поясненнями ОСОБА_2, свідчить наявний в матеріалах адміністративної справи витяг з реєстру станом на 12.07.2018 р. Після цього ОСОБА_2 був щиро впевнений, що успішно подав декларацію. Також зазначив, що ним було вказано та враховано вказаний дохід у Декларації за 2016 рік, отже в нього не було умислу не подавати до Реєстру або приховувати від суспільства цю інформацію.

Захисник ОСОБА_2 - адвокат Лазаренко Е.О., доповнила у судовому засіданні, що належними та допустимими доказами не доведено складу адміністративного правопорушення (зокрема, об'єктивної та суб'єктивної сторони правопорушення), а також зауважила, що станом на дату розгляду даної справи закінчилися строки, передбачені частиною 3 статті 38 КУпАП. Просила суд закрити справу про адміністративне правопорушення на підставі ч. 3 ст. 38, пп. 1, 7 ч. 1 ст. 247, п. 3 ч. 1 та ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні надав пояснення, аналогічні викладеним ним у поданому до матеріалів адміністративної справи висновку на підставі ст. 250 КУпАП стосовно ОСОБА_2, за стислим змістом яких прокурор вбачає відсутність в діях особи, відносно якої розглядається справа, умислу на вчинення інкримінованого йому правопорушення.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол, а також пояснення представників інших учасників судового розгляду, суд доходить висновку про відсутність в діях особи складу вказаного адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Частина 2 ст. 172-6 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані і об'єктивна сторона адміністративного правопорушення передбачає наявність альтернативних обставин: як бездіяльності, яка полягає у неповідомленні про суттєві зміни у майновому стані, так і активних дій, які полягають у несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни у майновому стані, з пропуском встановленого Законом 10-денного строку.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного корупційного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Вказане також узгоджується з роз'ясненнями, викладеними у п. 2 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017, відповідно до яких, вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за корупційні правопорушення, у тому числі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни в майновому стані (ч. 2 ст. 172-6 КУпАП), слід враховувати: об'єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об'єктивну сторону, яка має активну форму прояву. Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

На умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення також звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 р. (справа №1-27/2010).

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вичиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Доводи ОСОБА_2 про відсутність умислу на неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані заслуговують на увагу, оскільки під час подання щорічної декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік ним була відображена відповідна інформація, в тому числі всі нарахування, зроблені на його користь в листопаді 2016 року, що в свою чергу свідчить про вчинення дій, направлених на декларування майнового стану особи, а не на ухилення від такого декларування.

Разом з тим в матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_2 умислу на порушення вимог фінансового контролю, що зокрема підтверджується і письмовими поясненнями останнього. Зокрема, окреслена ОСОБА_2 послідовність вчинених дій у особовому кабінеті користувача на офіційному веб-сайті НАЗК, що відображена у Витязі з Реєстру від 12.07.2018 р. про послідовність дій користувача, свідчать про наміри останнього подати відповідне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до положень п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов'язані з корупцією» №13 від 25.05.1998 року, суди при розгляді справ про правопорушення, пов'язані з корупцією, повинні також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння.

Під час розгляду даної справи не було встановлено в діях ОСОБА_2 мотивів на уникнення фінансового контролю отриманого доходу, оскільки отримані ним грошові кошти є заробітною платою, яка надійшла у законний спосіб.

Вищевикладене дає правові підстави для висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутні ознаки суб'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки відсутні умисел та мотиви вчинити порушення закону, що свідчить про відсутність вини, а відтак робить неможливим притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Згідно з п. 1 ст. 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладено, керуючись ст. ст. 172-6, 247, 283-284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, закрити у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Апеляційного суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В. М. Карабань