Справа №628/2537/18
Провадження №3/628/419/18
ПОСТАНОВА
06 вересня 2018 року Купянський міськрайонний суд Харківської області
У складі: головуючого судді - Коваленко Оксани Анатоліївни
при секретарі Горбашовій І.М.,
За участю: прокурора - Мельник І.П.
розглянув матеріал про адміністративне правопорушення, який надійшов з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захист економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1, 11квітня ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, судді у відставці, зареєстрованої та проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1
за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:
22 серпня 2018 року до Купянського міськрайонного суду Харківської області надійшов адміністративний матеріал з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст.172-6 КУпАП.
В протоколі про адміністративне правопорушення № 353 від 17 серпня 2018 року, складеному оперуповноваженим УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_2, зазначено, що ОСОБА_1, будучи відповідно до ст.1, ст.45та ч. 2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом декларування, примітки до статті 172-6 КУпАП субєктом правопорушення, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону «Про запобігання корупції», письмово не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання доходу у вигляді вихідної допомоги судді у звязку з відставкою на суму 100218, 47 грн., що перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2016 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 172-6 КУпАП, не визнала, вважала, що в її діях відсутній склад зазначеного правопорушення, тому провадження у справі підлягає закриттю, оскільки вона не отримувала вихідну допомогу у розмірі 100218, 47 грн. Крім того, перед звільненням подала декларацію, в якій указала всі нараховані їй кошти.
Прокурор Мельник І.П. у судовому засіданні заперечувала проти притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 176-2 КУпАП, у зв'язку з відсутністю підстав.
Суд, вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурора, дослідивши адміністративний матеріал, приходить до висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності з таких підстав.
Відповідно до вимог КУпАП одним із завдань провадження у адміністративних справах цієї категорії є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та обєктивного дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст. 247 і 280КУпАП, звертаючи особливу увагу на зясування таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого КУпАП; чи є особа винною у його вчиненні; чи належить вона до субєктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст.38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.
Суди мають також зясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного звязку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам суд повинен дати належну оцінку.
При розгляді справ про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, суди зобовязані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.
Слід зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.
Вислухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що Рішенням Вищої ради юстиції було прийнято рішення «Про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Купянського міськрайонного суду Харківської області» та наказом голови суду від 28.09.2016 р. № 02-02/05 відраховано зі штату суду з 30.09.2016 р.
Із листа Територіального управління державної судової адміністрації України у Харківської області № 06-16/4235/16 від 18.10.2016 р., вбачається, що відповідно до постанови Верховної Ради України від 08.09.2016 року № 1515-VІІІ «Про звільнення суддів» та наказу Купянського міськрайонного суду Харківської області від 28.09.2016 року № 02-02/05, ОСОБА_1, як суддю Купянського міськрайонного суду Харківської області, було звільнено зі штату зазначеного суду. На час прийняття цієї постанови ст.. 143 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» 02.06.2016 № 1402-VІІІ, яка передбачає, що судді, який вийшов у відставку, виплачується вихідна допомога в розмірі 3 місячних суддівських винагород за останньою посадою, не набрала чинності. Положення вищевказаного Закону набрало чинності 30.09.2016 року. Тому, законодавчих підстав для нарахування ОСОБА_3 вихідної допомоги немає.
Згідно з відомостями, які вказані у публічній частині інформаційної - телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», ОСОБА_1, 25.10.2016 року було подано щорічну декларацію, 30.09.2016 року було подано декларацію (після звільнення), 25.03.2017 року було подано щорічну (після звільнення) декларацію за 2016 рік, що свідчить про обізнаність ОСОБА_1 з вимогами Закону в частині фінансового контролю.
Відповідно до ст. 7,254,279 КУпАПрозгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно ст. 129 Конституції Українирозгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Особу може бути визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, в тому числі повязаного з корупцією, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто наявність усіх необхідних елементів обєктивних та субєктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення. Відсутність одного з елементів юридичних ознак складу правопорушення не утворює складу правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.
Відповідно до статей 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.
Складом інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ч.2 ст.172-6КУпАП є неповідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання доходу у вигляді вихідної допомоги судді у звязку з відставкою на суму 100218, 47 грн., що перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2016 року.
Відповідно до положень ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно ст. ст. 10,11КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.
Згідно з ч. 2 ст.52 Закону України«Про запобіганнякорупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.
Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, є формальним, і обовязковим елементом обєктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Отже особа, повинна мати певний умисел на неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані, у звязку з чим, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані.
В інформаційному листі судової палати у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією від 22 травня 2017 року, зазначено, що суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Згідно матеріалів справи, зокрема роздруківки Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_4 декларацію після звільнення подала 30.09.2016 року, у якій вказала всі нараховані їй кошти.
З відомостей з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб Державної фіскальної служби України про суми виплачених доходів вбачається, що сума доходу ОСОБА_3 за 3 квартал 2016 року становить 100218, 47 грн. заробітна плата.
Суд звертає увагу, що ні у протоколі про адміністративне правопорушення, ні прокурором у судовому засіданні не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження складу даного правопорушення. Тобто не встановлені і не доведені факти щодо отримання ОСОБА_1 вихідної допомоги.
Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні докази вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.
Згідно з ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до положеньст.9 Конституції Українитаст.17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.
17 липня 1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.
Згідно з ч.2 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.
Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку на підставі законно здобутих доказів.
За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1ст. 247 КУпАП.
Керуючись ст.7, 30,130,247,251,266,276-280,282,283-285 КУпАП, суд
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст.172-6КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1ст.247КУпАП у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через Купянський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Головуючий Коваленко О.А.