Справа № 359/6806/18
Провадження № 3/359/2583/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2018 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., за участю представника митниці Захарова А.О., за участю представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвоката Кормушина Ю.О., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, Вінницька обл., м. Бершадь, проживаючого: АДРЕСА_1, тимчасово не працюючого, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 12.05.2011, орган, що видав: 0501, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1,

в с т а н о в и в :

26.07.2017 о 08 год. 10 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_3, який відлітав до Німеччини м. Мюнхен, літаком а/к «МАУ», рейсом № PS415 своїм діями обрав канал, позначений символами - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за митну територію України та засвідчила про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор» митниці, пасажиру було задано запитання щодо наявності готівкових коштів у нього, на що він заявив, що має приблизно 10000 євро. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», де ним була видана готівка в розмірі 11575 євро, що знаходились: 10000 євро в особистій сумці пасажира (ручна поклажа), 1575 євро - в кишені брюк одягнених на пасажиру. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України вся готівка належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зелений коридор», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 10000 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 1575 євро. Вся готівка була перевірена на приборі «ДОКУТЕСТ» для визначення справжності.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадян України ОСОБА_3, під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_3, який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню, якщо сума готівки перевищує еквівалент 10 000 євро відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. для резидентів України та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці 26.07.2018 складено протокол про порушення митних правил № 0608/12500/18.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом № 0608/12500/18 вилучено: євро, згідно курсу НБУ станом на 26.07.2018 за 100 євро - 3112 - 6820 грн., кількістю 1575, вартістю 49024 грн. 74 коп.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі не встановлено.

У судове засідання громадянин України ОСОБА_3, не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Разом з цим через канцелярію суду надав письмові пояснення, в яких зазначив, що вину у вчиненому правопорушенні він визнає та щиро розкаюється, оскільки наміру приховувати валюту від працівників митниці у нього не було. На запитання інспектора митниці відразу відповів про наявність у нього готівки в розмірі 11575 євро та був впевнений, що не порушує правила митного контролю, тому пішов по «зеленому коридору». Зазначив, що це сталося не навмисне через власну неуважність та необережність. Митні правила України йому не знайомі, а тому і не заповнив митну декларацію. Просив суд врахувати ту обставину, що 11575 євро належать йому, які він заробив працюючи в Норвегії та грошовими переказами відправляв своїй матері, а також перед вильотом до Німеччини ним було отримано з ломбарду під заставу його золотих виробів кошти в сумі 27260 грн. Пояснив, що в період 2015 -2017 роках він працював за кордоном та грошові кошти він банківськими переказами перераховував своїй матері на підтвердження до справи долучив банківську виписку з її рахунку, на загальну суму перерахувань близько 20000 євро. Його мати інвалід ІІ групи, хворіє на онкологію молочної залози, на підтвердження долучив медичну документацію та пенсійне посвідчення ОСОБА_4 Враховуючи те, що він є єдиним годувальником своєї родини, а повернувшись до України для догляду за матір'ю, вирішив купити автомобіль для роботи таксистом. Таким чином взявши свою заробітну плату отриману в Норвегії та отримані кошти з ломбарду, заставивши власне золото, їхав придбати автомобіль. Просив суд призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту повернути.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності Кормушин Ю.О. у судовому засіданні повідомили, що всі грошові кошти, які вивозив громадянин України ОСОБА_3, є його заробітною платою, яку він отримував згідно трудового договору. На підтвердження його працевлаштування сільськогосподарським працівником надано пропозицію щодо працевлаштування у країні Норвегії з 01.05.2015 року по 01.05.2017 року. ОСОБА_3 визнає свою вину, однак його дії є не умисними та вчинені з необережності, оскільки він не знав митних правил та те, що потрібно декларувати валюту, що перевищує 10000 євро. Вказані кошти вивозив з метою придбання автомобіля для подальшого працевлаштування на території України. Вилучена валюта працівниками митниці є його накопичення шляхом переказів від заробітної плати та останніми збереженнями для особистих потреб та утримання хворої матері. Тому при вирішенні справи просить врахувати сукупність обставин, що пом'якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Таким чином, враховуючи все вищевикладене, просить призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту повернути.

Представник митниці протокол підтримав та зазначив, що громадянин України ОСОБА_3, скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України у зв'язку з чим просив застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, врахувавши письмові пояснення правопорушника, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина України ОСОБА_3, вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил № 0608/12500/18 від 26.07.2018 року громадянин України ОСОБА_3, обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за митну територію України.

Згідно п. 2 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа-резидент має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі. Вивезення за межі України фізичними особами-резидентами готівки в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, здійснюється за наявності документів, що підтверджують зняття ними готівки з власних рахунків у банках, і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин України ОСОБА_3, перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно відповідно до наданих письмових пояснень правопорушника, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_3, полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 1575 євро, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти з України в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути вивезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_3, полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Вивезення даної суми з території України резидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин України ОСОБА_3, підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин України ОСОБА_3, потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивозив гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти вивозилися з території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені у судовому засіданні пояснення представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та письмові пояснення особи, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, обставини.

При перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянин України ОСОБА_3, у період 2015-2017 років працював сільськогосподарським працівником в Норвегії. Валюту яку він вивозив з території України до Німеччини є його особистими коштами які він отримав внаслідок заробітку та мав намір купити автомобіль для власного працевлаштування на території України. Вилучена валюта офіційно та законно отримана ним, що підтверджується випискою з податкової Норвегії, відповідно до якої з нього вираховували податки та він мав офіційний дохід. Вилучена валюта щомісяця переказувалася банківським переказами на ім'я його матері, згідно банківських виписок з її рахунку, загальна сума перерахувань 20000 євро. Його мати перебуває на його утримані та тяжко хворіє на онкологічне захворювання.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти. Суд також враховує обставини, що у громадянина України ОСОБА_3, скрутне матеріальне становище та конфіскація вилучених грошових коштів (заробітної плати) поставить під загрозу гідне існування та життя його та його матері.

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина України ОСОБА_3, на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина України ОСОБА_3

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянина України ОСОБА_3, на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 20 грн. 51 коп. (а.с.21).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина України ОСОБА_3, на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Керуючись п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 12.05.2011 р., орган, що видав: 0501, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0608/12500/18, а саме:

Євро, згідно курсу НБУ станом на 26.07.2018 за 100 євро - 3112-6820 грн., кількістю 1575, вартістю 49024 грн. 74 коп.- повернути громадянину України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 12.05.2011 р., орган, що видав: 0501, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 12.05.2011 р., орган, що видав: 0501, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 352 (триста п'ятдесят дві) грн. 40 коп.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 12.05.2011 р., орган, що видав: 0501, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 20 грн. 51 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.