Спарва№ 308/5604/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2018 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., за участі прокурора - Цар І.І., особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення - ОСОБА_1, захисника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, що надійшли з Закарпатського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого слідчим слідчого відділення Виноградівського відділення поліції Берегівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області , який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 б ,

за ч.2 ст.172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, обіймаючи посаду слідчого слідчого відділення Виноградівського відділення поліції Берегівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області , будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, як посадова особа уповноважена на виконання функцій держави та яка є субєктом відповідальності за корупційне правопорушення згідно підпункту "з" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» та примітки до статті 172-6 КУпАП, в порушення вимог ч.2 ст.52 вказаного Закону, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, зокрема про набуття 07.02.2017 року права власності на нерухоме майно (отримання доходу) на підставі договору дарування на дачний будинок, розташований в садово-виноградному товаристві урочище Секерц б/н разом з надвірними будівлями, розташованими на земельній ділянці кадастровий номер :07:010:0129 вартістю 82 941,00 грн. Вартість вазаного майна на дату набуття 07.02.2017 року ОСОБА_1 особисто зазначив у розділі 3 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Постановою судді Ужгородського міськрайонного суду від 18.05.2018 року адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 172-6 КУпАП повернуті до Закарпатського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України для доопрацювання.

Згідно з Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 22.05.2018 року справа передана на розгляд судді Бенца К.К.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечив свою вину у скоєнні правопорушення передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Заперечив факт наявності умислу на вчинення правопорушення. По суті фактичних обставин справи пояснив, що на підставі договору дарування отримав в дарунок від батька дачний будинок. Вказав, що намагавя протягом десяти днів письмово повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, однак з технічних причин сайт не працював. При поданні декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік зазначив вартість дачного будинку зі слів батька в сумі 82 941,00 грн. Вартість дачного будинку в сумі 82 941,00 грн. в декларації за 2017 рік вказав помилково, так як згідно висновку про вартість обєкта оцінки наданого суду вартість дачного будинку становить 72 967,00 грн. Виправлену декларацію не подавав. Вказав, що письмові пояснення від 22.03.2018 року відібрані від нього, він підписав, а також вираз пояснення з моїх слів записано вірно,мною прочитано, копію не отримав, заяв та зауважень не маю він написав власноруч.

Представник особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в судовому засіданні просила справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 повернути до Закарпатського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України для доопрацювання оскільки не встановлено місце вчинення правопорушення, а у випадку відмови провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст. 172-6 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Суду не доведено наявності умислу у ОСОБА_1 на вчинення зазначеного правопорушення. Просила врахувати висновок про вартість обєкта оцінки дачного будинку від 13.04.2018 року наданого суду, згідно якого вартість дачного будинку становить 72 967,00 грн., а відтак на ОСОБА_1 не покладено обовязку здійснювати повідомлення про суттєві зміни. Окрім того, ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлює обовязок для субєкта декларування подавати повідомлення про суттєві зміни у випадку отримання доходу або придбання майна. ОСОБА_1 став власником нерухомого майна в результаті дарування , не придбавав його та не отримував дохід , а відтак не може бути притягнутий до відповідальності.

Прокурор прокуратури Закарпатської області в судовому засіданні протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно гр. ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підтримав у повному обсязі та просив притягнути останнього до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративного стягнення.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна)дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до п.10 ст. 1 ЗУ Про запобігання корупції - правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ч.2 ст.172-6 КУпАП, відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Суть правопорушення, повязаного з корупцією, відповідальність за яке настає за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, полягає в порушенні вимог фінансового контролю, зазначених у ч. 2ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», а саме у зобовязанні субєкта декларування в разі суттєвої зміни у майновому стані, зокрема отриманні доходу, придбанні майна на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, в десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції; зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП при розгляді справи суд зобовязаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст. 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, потоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до п. 1 «з» ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (№ 1700-VII), субєктами, на яких поширюються дія цього Закону, є поліцейські.

Як встановлено з Витягу з наказу від 09.12.2016 № 215 о/с «По особовому складу», відповідно до пункту 2 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію», призначено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 слідчим слідчого відділення Виноградівського відділення поліції Берегівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 09 грудня 2016 року.

Таким чином, ОСОБА_1 є субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (№ 1700-VII).

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційно-му веб-сайті Національного агентства.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2017 року на рівні 1600 гривень, тобто розмір 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб дорівнює 80 000 гривень.

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством ( ч. 3 ст. 52 Закону).

Так, п.п. 1 п. 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 та із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18.08.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 за № 1153/29283 і набрало чинності з 23.08.2016, Національне агентство з питань запобігання корупції визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи.

Згідно п. 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089 (далі - Порядок), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з п. 2 розділу 2 зазначеного Порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до пп. 1 п. 5 розділу II вказаного Порядку встановлено, що субєкти декларування подають декларації відповідно до статті 45 Закону. Зокрема, щорічна декларація субєкта декларування подається у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

26.10.2016 року ОСОБА_1 подав першу е-декларацію за 2015 рік, 25.03.2017 року останній подав е-декларацію за 2016 рік , тобто станом на 07.02.2017 року він був зареєстрований у реєстрі та мав персональний електронний кабінет субєкта декларування.

Під час розгляду справи встановлено, що на підставі договору дарування НВО № 051653, НВО 051654 серія та номер 61 виданий 07.02.2017 року , за ОСОБА_1 07.02.2017 року зареєстровано право власності на дачний будинок, розташований в садово-виноградному товаристві урочище Секерц б/н разом з надвірними будівлями, розташованими на земельній ділянці кадастровий номер :07:010:0129, вказані обставини стверджуються даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта № 116746861 сформованої 12.03.2018 року, згідно якої державним реєстратором ОСОБА_3 зареєстровано право власності на дачний будинок, розташований в садово-виноградному товаристві урочище Секерц б/н за власником ОСОБА_1, дата державної реєстрації 07.02.2017 року.

Виникнення права власності (придбання майна) регламентується Конституцією України, Цивільним кодексом України та іншими нормативними актами України.

Відповідно ст. 11 ЦК України підстави виникнення цивільних прав та обов'язків є договори та інші правочини. Цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Стаття 210 ЦК України визначає особливості набуття права власності у окремих випадках лише після державної реєстрації правочину. Правочин підлягає державній реєстрації у випадках, встановлених законом. Такий правочин є вчиненим з моменту його державної реєстрації. Перелік органів, які здійснюють державну реєстрацію, порядок реєстрації, а також порядок ведення відповідних реєстрів встановлюються законом.

Законодавством України визначені випадки набуття права власності після державної реєстрації правочину, а саме, статтею 182 ЦК України та Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", згідно яких обов'язковій реєстрації права підлягає державна реєстрація прав виключно на нерухомість.

Таким чином, право власності у ОСОБА_1 на вищевказаний дачний будинок разом з надвірними будівлями виникло 07.02.2017 року, тобто з моменту реєстрації у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державним реєстратором Виноградівської державної нотаріальної контори ОСОБА_3

Виходячи з викладеного , у продовж періоду часу з 00:00 годин 08.02.2017 року по 23:59 годин 18.02.2017 року у ОСОБА_1 виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

З інформації, яка міститься на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції - за посиланням https://public.nazk.gov.ua/search судом встановлено, що ОСОБА_1 в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані не подав , а про набуття у власність майна зазначив у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік.

Вартість вказаного майна на дату набуття становить 82941 гривень, про що ОСОБА_1 особисто зазначено у Розділі 3 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, що перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року.

Під час розгляду справи, суду не надано доказів поважності причин неможливості подання повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані в період з 00 годин 00 хвилин 08 лютого 2017 року до 23 годин 59 хвилин 18 лютого 2017 року .

На спростування посилання представника особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на висновок про вартість обєкта оцінки дачного будинку від 13.04.2018 року наданого суду, згідно якого вартість дачного будинку становить 72 967,00 грн., а відтак і на відсутність обовязку ОСОБА_1 здійснювати повідомлення про суттєві зміни, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відхиляючи висновок про вартість обєкта оцінки дачного будинку виготовленого оцінювачем ОСОБА_4 враховується те, що вартість визначена на період 13.04.2018 року, а не на час укладання договору дарування , а відтак вказаний доказ визнається таким, що не спростовує факт вчинення корупційного правопорушення. Окрім того, суд враховує, що вартість дачного будинку на дату набуття в сумі 82941 гривень, ОСОБА_1 особисто зазначена у Розділі 3 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік.

Разом з тим, суд враховує і пояснення ОСОБА_1, які були відібрані у нього 22.03.2018 року та які зафіксовані у поясненнях від 22.03.2018 року ( а.с. 36-38), які , як ствердив ОСОБА_1 в судовому засіданні ним підписані. Як вбачається із змісту пояснень ОСОБА_1 від 22.03.2018 року, останній вказав, що згідно договору дарування від 07.02.2017 року оцінка майна проводилася , його вартість на дату оцінки становила 82 941 грн. ( а.с.37)

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Аналізуючи викладене, cуд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 в скоєнні правопорушення, пов'язане з корупцією стверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення №5 від 21.05.2018 року, письмовими поясненнями гр. ОСОБА_1 від 22.03.2018 року; витяг з наказу від 09.12.2016 № 215 о/с «По особовому складу»; даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта № 116746861 сформованої 12.03.2018 року; інформацією, яка міститься на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції - за посиланням https://public.nazk.gov.ua/search та іншими матеріалами справи.

Аналізуючі зазначені докази, суд приходить до висновку, що такі указують на наявність у діях ОСОБА_1, ознак складу правопорушення, передбаченого ч .2 ст. 172-6 КУпАП .

Разом з тим, слід зазначити, що , як вбачається з матеріалів справи, правопорушення було виявлене не в день складення протоколу №5 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією 21.05.2018року (а.с. 97-105), а набагато раніше, про що свідчить, зокрема, рапорт заступника начальника Закарпатського управління ДВБ НП України ОСОБА_5 від 27.03.2018року (а.с. 10), відповідно до якого встановлено факт можливого скоєння адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією ОСОБА_1

Зважаючи на вищенаведене, враховуючи характер вчиненого правопорушення, вважаю, що на гр. ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, у виді штрафу, що буде достатньою мірою відповідальності для досягнення мети адміністративного стягнення, яке застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, такі іншими особами.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 172-6 ч.2 , 221,283-284,287,291,294 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП і призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн. ( одна тисяча сімсот ) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 352, 40 (триста пятдесят дві гривні, 40 коп.) гривень .

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_6