Провадження № 3/761/8548/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2018 року

Суддя Шевченківського районного суду м. Києва Хардіна О.П.,

за участю: ОСОБА_1, прокурора відділу Генеральної прокуратури України - Панафеди Н.М.,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, зареєстрованого за адресою : м.Київ, пров.Приладний,буд.4, проживаючого: АДРЕСА_1 працює заступником голови ДП «Адміністрація морських портів України»,

за ч.4 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 23 жовтня 2018 року, складеного головним спеціалістом відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції Лозенко Л.Л., ОСОБА_1, перебуваючи на посаді заступника Міністра інфраструктури України - керівника апарату, являючись суб*єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», подав до Єдиного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну декларацію за 2015 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, із завідомо недостовірними відомостями.

Так, ОСОБА_1 успадкував у 2015 році майно у вигляді транспортного засобу Ford Kuga 2011 року випуску, яке на дату набуття у власність не оцінене, та зазначаючи у декларації відомості про отриманий у 2015 році дохід у вигляді спадщини, він зазначив недостовірні відомості в частині розміру доходу, отриманого у вигляді спадщини, які відрізняються від достовірних на суму 318 950,12 грн., чим не дотримав вимог п.7 частини першої статті 46 Закону.

Також зазначили, що ОСОБА_1 вказав у декларації, що розмір грошового активу на картковому рахунку в ПАТ «Банк Кредит Дніпро» станом на 31.12.2015 складає 500 доларів США, що за курсом НБУ становить 12 000,3 грн. Проте згідно виписки по рахунку, яка надана під час повної перевірки декларації, залишок коштів складається з 509,13 доларів США, що за курсом НБУ становить 12 219,13 грн. Отже, вважають, що ОСОБА_1 зазначив недостовірні відомості про наявні у нього грошові активи, розмішені на рахунку банку, які відрізняються від достовірних на суму 219,13 грн..

Також згідно протоколу, ОСОБА_1 у декларації зазначив, що вартість на дату набуття у власність кімнати в гуртожитку у місті Києві йому невідомо. Проте відповідно до свідоцтва про право власності, відновна вартість на момент приватизації кімнати в гуртожитку становить 3,40 грн., таким чином зазначив недостовірні відомості щодо вартості на дату набуття у власність кімнати в гуртожитку.

Таким чином, в протоколі зазначено, що за результатами проведення повної перевірки декларації ОСОБА_1 за 2015 рік встановлено недостовірність відомостей на загальну суму 319 172,65 грн., що перевищує суму від 100 до 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що вважають ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 176-2 КУпАП.

В суді ОСОБА_1 вину у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 172-6 КУпАП, заперечував. Вказав, що порушення вимог щодо фінансового контролю він не допускав. В декларації про доходи за 2015 рік він вказав достовірні відомості, які йому були відомі про вартість активів - спадкового майна, відомості про вартість якого він вказував з урахуванням дійсної ринкової вартості майна, про що також свідчить звіт про ретроспективну оцінку майна, дані якого є співмірними з тими, що зазначені в декларації про доходи, суттєво не відрізняються. При цьому квитанція про вартість автомобіля на момент набуття спадкодавцем не зберіглася. Вартість кімнати у гуртожитку, яка також була успадкована, йому була невідома, при цьому саме зазначення відновлюваної вартості нерухомого майна в розмірі 3,40 грн., як це зазначено в протоколі та матеріалах перевірки, вважає, не відповідало б дійсній ринковій вартості цього нерухомого майна, оцінка вартості якого не проводилася. Різниця розміру коштів на картковому рахунку в ПАТ «Банк Кредит Дніпро» стосується даних про нараховані відсотки на розміщені кошти- 9,13 доларів США. Таким чином, він вказував у декларації реальну вартість майна та активів з метою недопущення приховування фактичного фінансового стану, що на його думку повністю узгоджується з вимогами закону. Крім того, зазначив, що в ході повної перевірки НАЗК його було позбавлено можливості ознайомитися із суттю виявлених порушень та надати додаткові документи щодо підтвердження вартості успадкованого майна та пояснення під час перевірки, що свідчить на його думку по порушення процедури перевірки, визначеної Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженої Рішенням НАЗК від 10.02.2017 № 56

Прокурор під час судового розгляду справи вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення. передбаченого ч.4 статті 172-6 КУпАП , оскільки вважає надані ОСОБА_1 документи в підтвердження дійсної вартості задекларованого майна свідчать про відсутність суттєвої різниці у вартості успадкованого автомобіля та сумою, яка зазначена в декларації, що є необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення даного корупційного правопорушення. вважає, що справа підлягає закриттю за відсутності складу вказаного адміністративного правопорушення.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку про відсутність в діях особи складу вказаного адміністративного правопорушення з таких підстав.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до відповідальності.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення, яке визначається як протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб'єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 5 ст.172-6 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно Примітки до статті 172-6 КУпАП відповідальність за цією статтею настає за подання саме завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно майна або іншого об'єкта декларування, що має вартість, настає у випадку, якщо такі відомості відрізняються від достовірних на суму від 100 до 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, обов*язковою складовою адміністративного правопорушення є такі обставини, які свідчать про прямий умисел особи надати такі перекручені відомості, які не відповідають дійсності і при цьому особа повинна завідомо усвідомлювати неправдивий характер таких відомостей, які вносяться нею декларації. Також обов*язковою складовою правопорушення є різниця між задекларованими даними та достовірними на суму від 100 до 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Однак даних в підтвердження таким обставинам, а саме: що ОСОБА_1 діяв з прямим умислом і вносив у декларацію відомості про вартість успадкованого майна та грошових активів, які для нього були завідомо недостовірні, одночасно усвідомлював це - не міститься в матеріалах, доданих в обґрунтування обставин, викладених в протоколі, в яких відсутні будь - які фактичні дані щодо встановлення працівниками НАЗК під час проведення повної перевірки вартості автомобіля, який отриманий ОСОБА_1 як складова спадщини, тобто висновки в протоколі про недостовірність внесених даних про вартість автомобіля, зазначених суб*єктом декларування, не підтверджуються жодними даними. Натомість ОСОБА_1 надав суду відомості в підтвердження дійсної ринкової вартості щодо спадкового майна, які були доступні йому, вжив розумних заходів для декларування достовірних відомостей про свої доходи. При цьому достатні відомості про те, що задекларовані відомості відрізняються від достовірних на суму від 100 до 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб - матеріали справи не містять, обставини, викладені у протоколі, є припущеннями, повністю спростовані наданими ОСОБА_1 в суді даними - звітом про ретроспективну оцінку майна - автомобіля «Форд», вартість якого згідно звіту є співмірною з вартістю майна, яка зазначена суб*єктом декларування. Тобто вчинення дій, які утворюють склад адміністративного правопорушення, не знаходять підтвердження в матеріалах справи як об*єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 172-6КУпАП.

При цьому лише з даних, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, виходить суддя при вирішенні справи про адміністративне правопорушення, вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, оскільки в суді не доведено наявність в діях ОСОБА_1 об*єктивної сторони вказаного адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП, такі обставини виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, яка підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 172-6 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно ОСОБА_1 у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.П. Хардіна