Справа № 713/1309/18
Провадження №3/713/777/18
ПОСТАНОВА

іменем України

17.08.2018 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючий суддя Кибич І.А., за участю секретаря Мірчева О.І., за участю потерпілого ОСОБА_1, за участю захисника ОСОБА_2, розглянувши матеріали, які надійшли з Вижницького відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, тимчасово не працюючого, за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення Серія ГП №159580 від 30.06.2018 року за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_3, вбачається, що останній 30.06.2018 року о 14-45 год. перебуваючи на вулиці в смт.Берегомет по вул.Леонтєва висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_1 на зауваження не реагував та продовжував протиправні дії, чим порушив громадський порядок і спокій громадян. Своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_3 вину не визнав, пояснив, що 30.06.2018 року близько 14-20 год. ішов по вулиці Леонтєва в смт.Берегомет ближче до краю. В цей час назустріч на великій швидкості проїхав автомобіль поліції охорони під керуванням ОСОБА_1 і він підняв руку до гори зробивши жест зауваження, оскільки така швидка їзда загрожувала перехожим. Водій ОСОБА_1 зупинився, проїхав назад, вийшов з машини та почав наносити удари по різним частинам тіла, кинув на землю, заламав руки та застосував кайданки. Нецензурною лайкою взагалі не висловлювався, просив відпустити і надати медичну допомогу. Однак ОСОБА_1 прикриваючи злочинні діяння відвіз його у відділ поліції та Вижницьку ЦРЛ, в приміщенні дільничного також наносили удари. Не заперечував, що у невеликій кількості вживав алкоголь. В подальшому поліцейськими сфальсифіковано протоколи за ст.173 та ст.178 ч.1 КУпАП. На місці події були свідки ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6, який знімав на відео дану подію. Зазначав, що громадський порядок не порушував, був охайно одягнутий і жодних хуліганських дій не вчиняв. Просив провадження по справі закрити за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_1 показав, що 30.06.2018 року їхав на виклик та проїжджаючи по вулиці Леонтєва в смт.Берегомет ОСОБА_3 стояв посередині дороги і не давав проїхати. Вийшов з машини зробив зауваження, однак ОСОБА_3 не відреагував і він застосував спецзасіб кайданки, посадив ОСОБА_3 в автомобіль і відвіз до дільничного в кабінет де подав рапорт. ОСОБА_3 висловлювався в його бік нецензурною лайкою.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 показала, що 30.06.2018 року в обідній час ішла по вулиці Леонтєва в смт.Берегомет де зустріла ОСОБА_3, який був охайно одягнутий, тілесних ушкоджень не було, ішов по краю дороги, жодних хуліганських дій не вчиняв, вів себе спокійно. Через деякий час по вулиці на великій швидкості проїхала машина поліції охорони і почула крики. Коли підійшла ближче побачила, як ОСОБА_1 збоку автомобіля заламує руки ОСОБА_3, кидає на землю і одягає кайданки. В той час ОСОБА_3 нецензурними словами не висловлювався, однак мав тілесні ушкодження та просив його відпустити. ОСОБА_1 не реагував, вів себе агресивно і силоміць посадив ОСОБА_3 в службовий автомобіль.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 показала, що 30.06.2018 року в обідній час на вулиці Леонтєва в смт.Берегомет почула крики, вийшла з будинку і побачила, як ОСОБА_1 на краю дороги кидає на землю ОСОБА_3 та одягає кайданки. ОСОБА_3 нецензурними словами не висловлювався, просив його відпустити. ОСОБА_1 не реагував, посадив ОСОБА_3 в службовий автомобіль.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 показав, що 30.06.2018 року в обідній час на вулиці Леонтєва в смт.Берегомет почув крики, вийшов з подвіря та почав знімати на відео-камеру телефону. В цей час ОСОБА_1 заламував руки ОСОБА_3 та одягав кайданки та посадив у службовий автомобіль. ОСОБА_3 нецензурними словами не висловлювався.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого та свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що в діях ОСОБА_3 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з наступних підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з'ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров'я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об'єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Обєктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обєктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обовязковою ознакою обєктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести підїзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоровя, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Також обовязковою ознакою обєктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_3 висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_1 на вулиці Леонтєва в смт.Берегомет, наслідком якого є порушення громадського порядку і спокою громадян тобто адміністративне правопорушення, передбачене за ст.173 КУпАП.

З письмового пояснення ОСОБА_1, на підставі якого складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_3 вбачається, що ОСОБА_3 на сигнал автомобіля не реагував, вів себе зухвало мав ознаки алкогольного спяніння.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6, показали, що ОСОБА_3 не висловлювався в адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою.

Суд критично відноситься до посилань ОСОБА_1 у яких стверджує, що ОСОБА_3 чинив перешкоду в русі службового автомобіля та висловлювався в його адресу нецензурною лайкою, суд вважає, що даним показанням в цій частині необхідно дати критичну оцінку, вказане спростовується показами ОСОБА_3 та свідків, письмовим поясненням ОСОБА_1, яке прилучене до матеріалів протоколу.

З оглянутого судом відеозапису, прилученого до матеріалів справи за клопотанням ОСОБА_3, вбачається, що ОСОБА_3 не висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_1

Даючи оцінку поясненням ОСОБА_1 в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що вказані пояснення не є належним доказом в розумінні ст. 251 КУпАП, на підставі яких можливо встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_3, які також суперечать обєктивним даним відеозапису, а тому судом розцінюються критично та до уваги не беруться.

Будь-яких інших доказів вини ОСОБА_3 не представлено.

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 провадженням закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Чернівецької області через Вижницький районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: І. А. Кибич