Провадження № 3/522/6957/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2018 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Попревич В.М., секретар судового засідання - Пешко Я.С.,за участю прокурора Семенюк А.В., особи, стосовно якої складено протокол ОСОБА_1,розглянувши у судовому засіданні протокол про адміністративне правопорушення, повязане із корупцією, яке надійшло з Національного агентства з питань запобігання корупції стосовно:

ОСОБА_1, який народився 05 лютого 1976 року, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_1, прокурора Одеської місцевої прокуратури №3, одруженого, що зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, та фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, раніше до адміністративної відповідальності повязаної з корупцією не притягувався,

- за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

19 липня 2018 року головним спеціалістом відділу контролю за своєчасністю подання декларації Департаменту перевірки декларації та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_2 складено протокол про вчинення прокурором Одеської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6КУпАП, за наступних обставин.

Як зазначено у протоколі №44-03/52/18, ОСОБА_1 будучи прокурором Одеської місцевої прокуратури №3 та відповідно до пп "е" п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції" ( далі-Закон) субєктом на якого поширюються вимоги вказаного Закону, в порушення вимог ст. 52 Закону, а також рішення НАЗК від 10.06.2016 року №2 "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за №959/29089 (зі змінами), не повідомив протягом 10 днів Національне агентство про суттєві зміни в майновому стані, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в звязку із отримання ним доходу у розмірі 149 000, 00 грн., від відчуження належного йому транспортного засобу HondaAccord, 2008 р.в., державний реєстраційний знак НОМЕР_1, відповідно до договору купівлі-продажу транспортного засобу від 07.07.2017 року №5142/2017/5331297, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб станом на 01.01.2017 року,чим вчинив адміністративне правопорушення повязане із корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП - неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного із корупцією є наступний день після закінчення визначеного Законом десятиденного терміну подачі ОСОБА_1 повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, тобто 18.07.2018 року.

Місцем вчинення даного правопорушення варто вважати адресу здійсненням ОСОБА_1 повноважень прокурора Одеської місцевої прокуратури №3 - м. Одеса, вул. Черняховського, 6.

У судовому засіданні ОСОБА_1 заперечив проти протоколу, надав письмові пояснення в порядку ст. 268 КУпАП, із яких вбачається, що вказаний у протоколі транспортний засіб він не відчужував, а перереєстрував на свою дружину ОСОБА_3, яка мала намір самостійно виїхати закордон на вказаному авто. Задля чого, 07.07.2017 року, він звернувся до Регіонального сервісного центру МВС в Одеській області №5142, із заявою про необхідність зміни свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу HondaAccord, 2008 р.в. Про те, що підставою зміни вказаного свідоцтва транспортного засобу став саме договір купівлі-продажу, він усвідомив тільки в січні 2018 року при наданні пояснень у відділі кадрів прокуратури Одеської області.Жодні податки за відчуження транспортного засобу він не сплачував, акт прийому-передачі майна, що є додатком до такого договору, ні ним, ні його дружиною не підписувались. Грошових коштів у вказаній сумі у володінні членів сімї станом на 07.07.2017 року не було. Крім цього, під час судового засідання надано копію свідоцтва про шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 від 24.09.2006 року; копії свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу HondaAccord, 2008 р.в. де власником зазначено ОСОБА_1, а в другому ОСОБА_3

Допитана в якості свідка ОСОБА_3 надала пояснення, що грошові кошти за нібито придбання транспортного засобу вона не передавала, здійснити таке переоформлення права власності транспортного засобу на неї було необхідним для здійснення її виїзду за межі України на автомобілі.

Прокурор у судовому засіданні вважала, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, оскільки факт передання грошових коштів не підтвердився.

Заслухавши думку прокурора, пояснення особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення повязане з корупцією, а також дослідивши долучені до протоколу та у судовому засіданні матеріали, проходжу до висновку про наступне.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ч.1 ст.11 КУпАП).

Відповідно до п. 9 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції» правопорушення повязане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 Закону, за яке Законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну чи цивільно-правову відповідальність.

Субєктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, є невідємною складовою, для вирішення питання про притягнення осіб до відповідальності, і як зазначив ВССУ в своєму листі від 22.05.2017 року № 223-943/0/4-17, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Крім того, при розгляді справ про адміністративне правопорушення повязане із корупцією, зважаючи на важливість наслідків такого розгляду для особи, слід керуватися крім іншого, і рішеннями Європейського суду з прав людини та основоположних свобод.

Так, рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 знаходяться у зареєстрованому шлюбі 24.09.2006 року, та із цього моменту у них виникли права та обовязки як подружжя.

Як вбачається із щорічної електронної декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави чи місцевого самоврядування поданої ОСОБА_1 за 2017 рік, у власності його дружини наявний транспортний засіб HondaAccord, 2008 р.в. загальною вартістю на дату набуття права власності 149 000 грн.

Крім того, у Єдиному державному реєстрі декларацій, є інші щорічні декларації ОСОБА_1, де транспортний засіб HondaAccord, 2008 р.в., значиться у власності саме ОСОБА_1

Варто зазначити, у всіх оприлюднених деклараціях,ОСОБА_3 вказана як його дружина.

Даний транспортний засіб, як зазначає ОСОБА_1 придбаний у шлюбі, за кредитним договором.

Як вбачається із ст. 60 Сімейного кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Таким чином, суддя приходить до висновку, що вказаний транспортний засіб слід вважати обєктом права спільної сумісної власності подружжя, оскільки він був набутий в період шлюбу. Не зважаючи на те, на кого оформлено право власності, право розпорядження і користування є у обох осіб у рівній мірі.

Також, варто звернути увагу на той факт, що навіть у разі отримання доходу у розмірі 149 000 грн., право власності на такі грошові кошти повинно бути розподілено на обох членів сім'ї в рівних частинах. Таким чином, у ОСОБА_1 право власності виникло б тільки на 1/2 частину грошових коштів, тобто на 74 500 грн., що не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 2017 рік.

Можливо взяти до уваги пояснення ОСОБА_1, де він зазначає, що не звернув увагу, на підставі якого документу було переоформлено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, та не очікував, що між членами сімї повинен бути укладений договір купівлі-продажу, для здійснення такого переоформлення.

Крім того, пояснення ОСОБА_1 щодо відсутності у його дружини такої суми грошей також підтверджується оприлюдненими деклараціями, де сукупний дохід ОСОБА_3 за 2017 рік склав в цілому 107 817 грн.

Так, відповідно до вимог ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлений для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважений на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідальність за ч.2 ст. 172-6 КУпАП настає у разі порушення вимог фінансового контролю, які полягають у тому числі і в неповідомленні чи несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни в майновому стані та характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

В такому разі, суддею не встановлено отримання субєктом будь-якого доходу за переоформлення свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу на його дружину.

Варто зазначити, що у відповідності до Конституції України, Кодексу про адміністративні правопорушення, позиції Європейського суду з прав людини, всі сумніви щодо доведеності вини особи, тлумачаться на її користь. Субєктом уповноваженим на складання протоколу не надано переконливих доказів, щодо вчинення особою правопорушення повязаного із корупцією.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події чи складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням вище наведеного, суддя приходить до обґрунтованого висновку, що провадження по справі підлягає закриттю у звязку із відсутністю події адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.1,3,52 Закону України "Про запобігання корупції", ст.ст.9, 172-6,245,247ч.1 п.1,251,284,294 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП - закрити у відсутністю події адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Одеської області через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти діб з дня її винесення.

Суддя Приморського

районного суду м. Одеси ОСОБА_4

08.08.2018