Провадження № 3/161/3084/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2018 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Пушкарчук В.П., за участю секретаря судового засідання - Загоровської І.І.,

прокурора - Сушика Ю.В.,

особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення: - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку справу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, місце роботи: Сумська митниця ДФС України (на дату скоєння правопорушення митний пост «Луцьк» Волинської митниці ДФС), -

за ч.2 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією №283/2018 від 09.08.2018 вбачається, що ОСОБА_2, відповідно до п.п. «е», п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон) є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення повязаного з корупцією. На момент вчинення перебуваючи на посаді начальника митного поста «Луцьк» Волинської митниці ДФС ОСОБА_2 24.05.2017 року отримав дохід в сумі 338 000 грн від продажу рухомого майна - транспортний засіб марки AUDI, модель 8N TT, кузов №TRUZZZ8NZY1080163, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, безвідповідально поставився до своїх обовязків та несвоєчасно, 25.06.2017 року повідомив про суттєві зміни у майновому стані , що чим порушив вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції». В судовому засіданні ОСОБА_2 винність в інкримінованому йому правопорушенні, передбаченому ч.2 ст.172-6 КУпАП не визнав, суду пояснив, що будучи начальником митного поста «Луцьк» у нотаріуса підписав довіреність на свого брата, щодо права продажу автомобіля. Інформації щодо продажу автомобіля у нього не було. Під час поїздки до м. Києва, при зустрічі з братом 25.06.2017 року, останній повідомив йому, що продав транспортний засіб і передав йому кошти. Вказує, що тільки отримав кошти, одразу вніс зміни в декларацію. Тому вважає, що в його діях не було складу адміністративного правопорушення. Вказав, що особисто не підписував договору купівлі-продажу автомобіля, оскільки перебував у м. Луцьку, а автомобіль був проданий у м. Києві. Просив суд провадження у справі закрити, у звязку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення. Прокурор Сушик Ю.В. в судовому засіданні при вирішенні справи покладався на розсуд суду. Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурора, всебічно, повно та обєктивно дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що провадження підлягає закриттю з таких підстав. Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані. Згідно ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Цією ж статтею Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей. Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, повязані з корупцією» № 13 від 25.05.1998 року, суди при розгляді справ про правопорушення, повязані з корупцією повинні також зясовувати мотив і характер вчиненого діяння. Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного корупційного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини. Судова палата у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією від 22 травня 2017 року, зазначила, що субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Субєктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи не прямого умислу та настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неподання інформації про суттєві зміни в своєму майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб. Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. З наданих в судовому засіданні пояснень ОСОБА_2, останній вніс зміни до декларації шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет Національне агентство з питань запобігання корупції, одразу коли отримав кошти від продажу автомобіля, що свідчить про відсутність з його боку умислу на неповідомлення контролюючого органу про суттєві зміни в його майновому стані. Таким чином, склад правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обовязковим елементом обєктивної сторони є умисна дія та умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. А тому орган, уповноважений на складення протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел. Однак, відповідним органом не надано суду жодного доказу на підтвердження в діях ОСОБА_2 умислу, направленого на вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. Особу може бути визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, в тому числі повязаного з корупцією, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто наявність усіх необхідних елементів обєктивних та субєктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення. Відсутність одного з елементів юридичних ознак складу правопорушення не утворює складу правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 176-2 КУпАП. Крім того, судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення, повязаного з корупцією, складається уповноваженою на те посадовою особою, зокрема посадовою особою органів внутрішніх справ (Національної поліції) та Національного агентства з питань запобігання корупції (п. 1 ч. 1ст. 255 КУпАП), і повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП. Однак, згідно ст. 3 Закону України «Про національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України та законів України, актами Кабінету міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до Закону України «Про засади запобігання державної антикорупційної політики у Україні на 2014-2017 роки» - не передбачено повноваження посадових осіб Національної поліції України щодо проведення будь-яких перевірок з метою запобігання, виявлення та припинення правопорушень, повязаних з корупцією, а тому суд вважає, що всі докази, отримані на підставі вказаної перевірки Управління захисту економіки в Сумській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України і додані до вищевказаного протоколу № 283/2018 від 09.08.2018 року є недопустимими, враховуючи, що перевірка була проведена не уповноваженою на те особою, а також, що факт неповідомлення ОСОБА_2 про суттєві зміни в його майновому стані був виявлений працівниками УЗЕ в Сумській області ДЗЕ Національної поліції України, які всупереч вимог ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» не направили вказані матеріали перевірки до НАЗК, які уповноважені законом здійснювати подібні перевірки. В силу п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі ч.1 ст. 172-6 КУпАП; ст.ст. 3; 45 Закону України «Про запобігання корупції», керуючись ст.ст. 283; 284, 285 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, в звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Волинської області через Луцький міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області В.П. Пушкарчук