Справа № 216/2601/18
Провадження 3/216/1106/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.08.18 м. Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1,

за участю:

секретаря судового засідання Нестеренко В.В.,

прокурорів Стороженко С.І., Кузьменка С.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2,

захисника адвоката ОСОБА_3,

розглянувши матеріали, які надійшли з відділу протидії корупції управління оперативних розробок Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, яка працює на посаді прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, самостійно виховує малолітню дочку, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

21 травня 2018 року головним оперуповноваженим відділу протидії корупції управління оперативних розробок Департаменту захисту економіки Національної поліції України було складено протокол про адміністративне правопорушення № 605 відносно прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_2

За змістом цього протоколу ОСОБА_2, перебуваючи на посаді прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області, тобто відповідно до підпункту «е» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі ОСОБА_5) будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, у порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону несвоєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції (далі НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Так, ОСОБА_2, отримавши згідно із договором дарування від 20.10.2017 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1490, у власність квартиру № 83 у будинку № 63 на вулиці Іллінській у м. Харкові загальною площею 44,8 кв. м, тобто дохід у вигляді подарунку в негрошовій формі, оціночною вартістю 650 200 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, несвоєчасно, порушивши встановлений законом десятиденний строк, а саме 24 січня 2018 року, повідомила НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнала та пояснила, що дійсно 20 жовтня 2017 року вона отримала в дар від свого батька, ОСОБА_6, та дядька, ОСОБА_7, зазначену квартиру, яку вони успадкували після смерті її бабусі ОСОБА_5 Однак це суттєво не змінило її майнового стану, оскільки вона не отримала ніякого доходу та не придбала вказане майно, наміру на приховування подарованого майна не мала, тому що всі відомості про отримання в дар квартири одразу було внесено до реєстру речових прав на нерухоме майно, а після подання нею 24 січня 2018 року повідомлення про суттєві зміни у майновому стані відповідна інформація містилась в загальному доступі в мережі Інтернет, зокрема на сайті НАЗК. Мети одержання неправомірної вигоди вона не мала, оскільки дарувальниками виступали її близькі родичі, при цьому вона не використовувала своє службове становище, приховування факту отримання в дар квартири також не мало жодного сенсу, вона до початку будь-якої перевірки відносно неї 24 січня 2018 року подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Крім того, 15 березня 2018 року вона подала щорічну декларацію осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, в якій нею зазначено вказану квартиру. Матеріали справи не містять жодних відомостей та документів, які б вказували на те, що в неї, не подавши повідомлення про суттєві зміни майнового стану до 30 жовтня 2017 року, мався умисел на порушення вимог фінансового контролю чи нею переслідувався будь-який корупційний інтерес. У даному випадку не можна вважати отримання квартири активом, який можна використати як незаконне збагачення. Тому вважає, що її дії не містять ознак дій, повязаних з корупцією, і не доведено наявності в неї умислу на вчинення правопорушення, тобто відсутні обєктивна та субєктивна сторони складу корупційного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, отже відсутня подія і склад адміністративного правопорушення. Також, на її думку, протокол складено поза межами трьохмісячного строку з дня виявлення правопорушення, протягом якого можливе накладення адміністративного стягнення відповідно до ст. 38 КУпАП, оскільки це правопорушення не є триваючим, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані подано нею до НАЗК 24 січня 2018 року, письмові пояснення за фактом несвоєчасного подання повідомлення в неї відібрані 01 лютого 2018 року. У звязку з цим вважає дату, яку зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення як дату виявлення правопорушення, а саме 21 травня 2018 року, яка збігається з датою складання протоколу, такою, що не відповідає дійсній даті виявлення правопорушення. Крім того, на момент вчинення правочину вона перебувала в щорічній відпустці до 06 листопада 2017 року та гостювала в своєї матері в м. Харкові. На момент закінчення строку подачі повідомлення про суттєві зміни у майновому стані вона все ще перебувала у відпустці та не мала можливості подати таке повідомлення, оскільки електронний ключ для входу у власний персональний електронний кабінет субєкта декларування записаний на носій інформації та зберігається за адресою її мешкання в м. Кривому Розі. При цьому заздалегідь їй не було відомо, що правочин буде здійснено саме в період її відпустки. Ураховуючи все вищевикладене, ОСОБА_2 просила закрити провадження в справі за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Захисник ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні також просив закрити провадження в справі з наведених ОСОБА_2 підстав і додатково зазначив, що вказану квартиру останній подарували близькі родичі, квартира як обєкт є повністю прозорою, доступу до електронного ключа протягом десяти днів після укладення угоди в неї не було. При цьому просив врахувати, що ОСОБА_2 є старанним працівником, до дисциплінарної та адміністративної відповідальності раніше не притягувалась, самостійно виховує неповнолітню дочку. Крім того, звернув увагу на те, що не можна формально підходити до розгляду цієї справи, а слід враховувати всі обставини в сукупності з індивідуальним підходом.

Прокурор Кузьменко С.В. у судовому засіданні проти закриття провадження в справі заперечував, оскільки вважає, що в діях ОСОБА_2 є склад адміністративного правопорушення, тому просив призначити їй мінімальне покарання.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, її захисника ОСОБА_3 та прокурора Кузьменка С.В., дослідивши матеріали справи й давши відповідну правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам, вважаю, що провадження в справі підлягає закриттю з таких підстав.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Положеннями статті 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Під час розгляду справи встановлено, що наказом прокурора Дніпропетровської області від 14 грудня 2015 року № 2532к молодшого радника юстиції ОСОБА_2 призначено прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області.

Відповідно до підпункту «е» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» займана ОСОБА_2 посада віднесена до субєктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Згідно із договором дарування квартири від 20.10.2017 року, укладеним між ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_2, остання отримала в дар двокімнатну квартиру № 83 у будинку № 63 на вулиці Іллінській у м. Харкові загальною площею 44,8 кв. м, оціночною вартістю 650 200 гривень.

За таких обставин у ОСОБА_2 відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону виник обовязок у десятиденний строк з моменту отримання доходу у вигляді подарунку в негрошовій формі письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно даних з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_2 повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані 24 січня 2018 року, тобто із пропуском встановленого ч. 2 ст. 52 Закону строку.

Зазначені обставини ОСОБА_2 не заперечуються.

Зі змісту складеного протоколу про адміністративне правопорушення випливає, що ОСОБА_2 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а саме несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Субєктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи не прямого умислу та настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на не подання інформації про суттєві зміни в своєму майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб. Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, при розгляді даної категорії справ обовязково має встановлюватись умисний характер вчиненого діяння, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким субєкт правопорушення мав керуватись при вчиненні відповідного проступку.

У звязку з цим орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, та прокурор, який бере участь у розгляді такого протоколу судом, зобовязані довести суду наявність в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності за вчинення цього правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Із наданих ОСОБА_2 пояснень та документів на їх підтвердження випливає, що остання не заперечує факту несвоєчасного повідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, однак умислу приховати отримане у власність майно вона не мала, цей подарунок було здійснено її близькими родичами, а саме батьком і рідним дядьком, при цьому нею не використовувалось її службове становище, протягом встановленого законом десятиденного строку для повідомлення вона перебувала у відпустці поза межами міста і не мала доступу до електронного ключа, повідомила НАЗК ще до проведення відносно неї перевірки.

Отже, оцінивши наявні в даній адміністративній справі докази відповідно до положень ст. 252 КУпАП, приходжу до висновку, що вони поза всяким розумним сумнівом свідчать про відсутність у діях ОСОБА_2 умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, зокрема про відсутність у неї корисливого або іншого особистого інтересу чи інтересів третіх осіб.

Більше того, під час розгляду справи не було встановлено в діях ОСОБА_2 будь-яких мотивів на уникнення фінансового контролю шляхом несвоєчасного подання повідомлення щодо суттєвих змін у майновому стані.

За таких обставин вважаю, що в діях ОСОБА_2 відсутня субєктивна сторона складу інкримінованого їй правопорушення, у звязку з чим справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 172-6, 245, 247, 251, 252, 266, 279, 280, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в її діях складу правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя Ю.В. Онопченко