Провадження № 3/761/5226/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2018 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин Василь Олександрович, розглянувши матеріали, які надійшли Головного управління ДФС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

Із протоколу про адміністративне правопорушення від 11 квітня 2018р., ОСОБА_1 здійснив ведення податкового обліку з порушенням податкового зобов'язання, а саме: п.п. 140.4.2 п.140.4 ст.140 Податкового кодексу України.

Постановою Шевченківського районного суду м. Києва від 04.05.2018р. матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 поверталася до Головного управління ДФС у м. Києві для належного оформлення відповідно до вимог ст. 256 КУпАП, зокрема з тієї причини, що протокол про адміністративне правопорушення не був підписаний особою, яка притягається до відповідальності.

На виконання вищезазначеної постанови Головним управлінням ДФС у м. Києві повторно до суду направлені матеріали справи без підпису протоколу особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В судове засідання викликався ОСОБА_1, проте до суду він не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, приходжу до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення.

Відповідно до положень ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення, серед інших вимог, зазначаються відомості про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, суть адміністративного правопорушення.

Зазначена вище стаття також регламентує, що протокол підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Перевіркою матеріалів справи про адміністративне правопорушення встановлено, що посадовою особою при складанні протоколу про адміністративне правопорушення зазначених норм закону виконано не було, а також, на виконання постанови Шевченківського районного суду м. Києва від 04.05.2018р., зазначені порушення закону усунуті не були.

В досліджених матеріалах справи відсутні відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, в необхідно обсязі, а також не підтверджено, що ОСОБА_1 є керівником підприємства , тобто суб'єктом правопорушення.

Окрім того, під час викладення суті правопорушення, за яке ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності не зазначено, що саме він порушив, лише зазначена стаття Податкового кодексу України.

Також, в матеріалах справи відсутні відомості стосовно суб'єктивної сторони правопорушення, а також відсутнє пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, відсутній підпис ОСОБА_1 на протоколі, відсутні відомості про те, що йому роз'ясненні права, а також відсутня адреса місця проживання.

Зазначені недоліки унеможливлюють прийняття законного та обґрунтованого рішення.

У відповідності із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ у справах «Малофаєва проти Росії», рішення від 30.05.2013р., та «Карелін проти Росії», рішення від 20.09.2016р., ЄСПЛ серед іншого зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготовитися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що провадження у справі слід закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, за обставинима, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ч. 1 ст. 163-1, п. 1) ст. 247, ст. 252, ст. 256, ст. 280, ст. 283, ст. 284, ст. 285 КУпАП, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КпАП України - закрити у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення за обставинами, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м.Києва.

Суддя