П О С Т А Н О В А

про повернення адміністративних матеріалів

15.11.2018 року м.Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Мартинишин М.О., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.178 КУпАП, -

встановив:

працівниками УПП у Львівській області ДПП скеровано до суду матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.3 ст. 178 КУпАП з підстав, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення серії АА №153617 від 02.11.2018 року.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що такі слід направити до УПП у Львівській області ДПП на дооформлення з наступних підстав.

В силу вимог ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Разом з тим, за змістом ст. ст. 279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має суддею розглядатись у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення. Суддя не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на обставини, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідають протоколу, адже у цьому випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст. ст. 213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи. Недотримання цих вимог порушує право на захист особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

За приписами ч.1 ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

В силу змісту ст.278 КУпАП під час підготовки справи про адміністративне правопорушення до розгляду, суд, серед іншого, вирішує питання, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР №361142 від 16.08.2018, такий не відповідає вимогам ст.256 КУпАП.

У справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013) та «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само відшукувати докази на користь обвинувачення,оскільки це становитиме порушення прав захисту (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має право захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За змістом вимог ст.256, ч.1 ст.257 КУпАП питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише в межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суть адміністративного правопорушення має бути конкретною за змістом, викладеною з урахуванням суб'єктивних та об'єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбачених ч.3 ст. 178 КУпАП.

Частиною третьою статті 178 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв на вулицях, у закритих спортивних спорудах, у скверах, парках, у всіх видах громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення) та в інших заборонених законом місцях, крім підприємств торгівлі і громадського харчування, в яких продаж пива, алкогольних, слабоалкогольних напоїв на розлив дозволена відповідним органом місцевого самоврядування, або поява в громадських місцях у п'яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль, вчинені особою, яка двічі протягом року піддавалась адміністративному стягненню за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв у заборонених законом місцях або появу в громадських місцях у п'яному вигляді.

Однак, у протоколі не зазначено коли і ким ОСОБА_1 притягався до адміністративної відповідальності за вчинення вказаних діянь. Відтак, у протоколі не розкрито суть правопорушення, що позбавляє суд можливості перевірити правильність кваліфікації такого.

Згідно з ч.2 ст.251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Всупереч вимог ст.256 КУпАП та Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 №1376, адміністративні матеріали містять документи, що подані не в оригінальних примірниках або їх належним чином завірені копії.

Крім того, у порушення вказаних вимог процесуального закону особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, не додано до матеріалів справи судових рішень, що набрали законної сили, які б підтверджували що ОСОБА_1 протягом року двічі піддавався адміністративному стягненню за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв у заборонених законом місцях або появу в громадських місцях у п'яному вигляді.

Відповідно до частини другої статті 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

Так, відповідно до протоколу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, 24.08.2018 вчинила інкримінований їй адміністративний проступок, а протокол про адміністративне правопорушення серії АА №153617 складено 02.11.2018, поза межами встановленого ст.254 КУпАП строку та без належного обґрунтування пропуску такого.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Кобець проти України» (п.43) (з відсиланням на первісне визначення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п.282) зазначено, що при оцінці доказів Суд керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою.

Із системного аналізу норм КУпАП вбачається, що процесуальні права та обов'язки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються уповноваженим на складання протоколу суб'єктом на момент його складання.

Відповідно до матеріалів справи при складанні протоколу вказані вимоги закону не були виконані.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №153617 від 02.11.2018 та доданих матеріалів вбачається, що такий складався у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у ньому в порушення вимог ст.256 КУпАП відсутні підписи ОСОБА_1 про ознайомлення зі змістом протоколу, та про те, що йому роз'яснено його права та обов'язки, й надано можливість останньому надавати пояснення.

При цьому, у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Однак, відповідної відмітки про те, що ОСОБА_2 відмовився від підписання протоколу та дачі пояснень в протоколі немає.

Поряд з тим, в адміністративних матеріалах міститься другий примірник протоколу, що, на переконання суду, не може вважатися належним роз'ясненням особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, її процесуальних прав та обов'язків. У матеріалах справи відсутні докази надсилання доданих до протоколу повідомлень УПП у Львівській ДПП Національної поліції України та дій, скерованих на розшук правопорушника.

У розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, притягнення особи до адміністративної відповідальності розцінюється як «кримінальне обвинувачення», оскільки адміністративні правопорушення мають ознаки притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції. Таку позицію висловив Європейський суд з прав людини в рішенні по справі Надточій проти України від 15 травня 2008 року.

Як передбачено п.«а» ч.3 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

При цьому, особі повинно бути забезпечено реалізацію її права на захист, яке полягає у наданні їй можливості надавати усні або письмові пояснення з приводу пред'явленого їй обвинувачення, збирати і подавати докази, брати особисту участь у провадженні, користуватись правовою допомогою захисника, реалізовувати інші процесуальні права, передбачені, зокрема КУпАП.

Надання детальної інформації щодо пред'явленого особі обвинувачення та забезпечення її права на захист є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.

Таким чином, нероз'яснення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, в момент складання протоколу про адміністративне правопорушення його процесуальних прав або ж відсутність відповідної відмітки про неможливість реалізації роз'яснення таких, є завадою для забезпечення справедливого судового розгляду та захисту прав особи.

Разом з тим, згідно зі ст.268 КУпАП, адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.178 КУпАП розглядається за обов'язкової участі правопорушника та відповідно до вимог ст.277 КУпАП протягом доби.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, для розгляду справи в суд не прибула з невідомих причин, суду не надано доказів її повідомлення про розгляд справи у Франківському районному суді м. Львова, явку до суду співробітниками Національної поліції не забезпечено.

Згідно ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Вищевказані джерела права гарантують особі право на свободу та особисту недоторканість, а також право на справедливий і публічний розгляд його справи.

Зазначені обставини унеможливлюють повний та всебічний розгляд справи відносно ОСОБА_1, позбавляють суд можливості приймати будь-які процесуальні рішення за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з'ясувати всі обставини і вирішити справу по суті. Враховуючи, що адміністративні матеріали оформлено неналежним чином, а вказані вище недоліки не можуть бути усунені в суді, відтак такі слід повернути органу, який його складав, для належного оформлення.

Керуючись ст.ст. 268, 277, 278, 283 КУпАП,-

постановив:

матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.178 КУпАП, повернути УПП у Львівській області ДПП для належного оформлення.

Суддя М.О.Мартинишин