Справа №705/4747/18
3/705/2172/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2018 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, майстра лісу Собківського лісництва Державного підприємства «Уманське лісове господарство», зареєстрованого та проживаючого (згідно протоколу про адміністративне правопорушення) за адресою: вул. Крилова, 2 м.Умань Черкаської області,-

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП України,

В С Т А Н О В И В:

До Уманського міськрайонного суду 17.12.2018р. повторно надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП за № 705/4747/18 (3/705/2172/18).

17.12.2018р. відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вказані матеріали адміністративної справи визначені для проведення судового провадження судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. і матеріали справи судді фактично передані 17.12.2018 року.

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 306275 від 30.10.2018р. вбачається, що: «ОСОБА_2, будучи майстром лісу Собківського лісництва Державного підприємства «Уманське лісове господарство», будучи відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції (далі по тексту Закону) субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, маючи обовязок додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції, в порушення пункту 7 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції» не задекларував у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік дохід в сумі 367 тисяч 70 гривень, який ним одержано від відчуження обєкта рухомого майна автомобіля «Nissan Qashqai» 2012 року випуску, що перебував у його приватній власності, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 4 статті 172 6 КУпАП…». При цьому, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР № 306275 від 30.10.2018р. вказано, що: «…Місцем виникнення обовязку подавати електронні декларації та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані є місце роботи (служби) ОСОБА_1, а саме ДП «Уманське лісове господарство», яке знаходиться за адресою: Черкаська область, м. Умань, вул. Білогрудівська, 6, що відноситься до Уманського міськрайонного суду Черкаської області…» Одночасно, даний протокол про адміністративне правопорушення був складений 30.10.2018 року о/у УЗЕ в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 у м.Умань. При цьому, в протоколі вказано, що ОСОБА_1, працює майстром лісу Собківського лісництва Державного підприємства «Уманське лісове господарство».

Як вбачається з матеріалів справи, постановою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Ребрини К.Г. від 20.11.2018 року адміністративний матеріал був повернутий до Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, для дооформлення.В постанові були зазначені виявлені недоліки та чітко зазначена невідповідність отриманих матеріалів чинному законодавству, а саме те, що в протоколі про адміністративне правопорушення № ГР 306275 від 30.10.2018 року не було зазначено обєктивну сторону адміністративного правопорушення з врахування особливостей диспозиції ч.4 ст.172-6 КУпАП. Крім того, до протоколу не було додано пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та не зрозуміло кому належать підписи у протоколі про адміністративне правопорушення. Також, у постанові було вказано, що у протоколі о/у УЗЕ в Черкаській області ДЗЕ НП України ОСОБА_3 не заповнено належним чином всі графи Протоколу та відсутні пояснення з даного приводу.

Після повторного надходження до суду адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_1 судом встановлено, що постанова судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Ребрини К.Г. від 20.11.2018 року належним чином виконана не була.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП обовязок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб. Однак дані матеріали оформленні неналежним чином, у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 256 КУпАП «Зміст протоколу про адміністративне правопорушення» - у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, прізвища, адреси свідків, потерпілих, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тощо. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Також при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі.

Тому протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту пред'являють спеціальні вимоги, дотримання яких гарантує та створює особі, що притягається до адміністративної відповідальності, правові передумови для захисту своїх прав та інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, і право на захист від пред'явленого звинувачення.

Згідно п.1. Положення про державну лісову охорону, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №976 від 16.09.2009р.- державна лісова охорона (далі - держлісохорона) діє у складі Держлісагенства, Республіканського комітету Автономної республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового і мисливського господарства і підприємств та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенства. Держлісохорона має статус правоохоронного органу.

Відповідно до абзацу 5 розділу «Підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенства» додатку до Положення «Посадові особи державної лісової охорони» посаду «майстер лісу» разом з іншими посадами, зазначеними у вказаному додатку до Положення, віднесено до посадових осіб державної лісової охорони.

Тобто, Собківське лісництво входить до складу ДП «Уманське лісове господарство», але розташоване воно не в м.Умань, а в с.Собківка Уманського району Черкаської області.

Частиною 2 статті 7 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Суддя вивчивши матеріали адміністративної справи, вважає, що є підстави для повернення їх на дооформлення оскільки, в протоколі про адміністративне правопорушення № ГР 306275 від 30.10.2018 року не зазначено обєктивну сторону адміністративного правопорушення з врахування особливостей диспозиції ч.4 ст.172-6 КУпАП.

Для розкриття обєктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 ч.4 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Так, примітка до ст.172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на субєкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст.45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ст.172-6 ч.4 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

В інформаційному листі від 22 травня 2017 року судової палати у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією, зазначено, що суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно до вимог ч. 2 ст. 257 цього Кодексу, протокол про вчинення адміністративного корупційного правопорушення разом з іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку Законом передбачено адміністративну відповідальність.

Виходячи з наведеного, місцем вчинення правопорушення є місце, де було вчинено (допущено) протиправну, винну (умисну або необережну) дію чи бездіяльність (не вчинено необхідну дію). Проте, особа, яка складала даний протокол не дотрималася вказаних вимого Закону.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 11 Закону "Про запобігання корупції визначено, що до повноважень Національного агентства належить, поміж іншого, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 3 ст. 12 цього ж Закону встановлено, що у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Стаття 49 Закону України «Про запобігання корупції» визначає, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобовязані перевіряти факт подання субєктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Національне агентство перевіряє факт подання відповідно до цього Закону декларацій особами, зазначеними у пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону. Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого субєкта про факт неподання декларації, і субєкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним субєктом декларування.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Управління захисту економіки в Черкаській області департаменту захисту економіки Національної поліції України не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці управління ДЗЕ НП України відповідно до п.4 розділу II «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017р., вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

З матеріалів справи не вбачається, що такий порядок був дотриманий, і на якій підставі відповідні перевірки проводились органами поліції та Національної поліції. Додані до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, а також повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14 зазначено, що протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст.256 КУпАП, повертаються відповідному органу для належного оформлення.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 22 травня 2017 року №223-943/0/4-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» висловив позицію, що у разі коли протокол складено без додержання вимог, установлених ст.256 КУпАП, суддя зобовязаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому субєкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення.

Зазначені недоліки суд відносить до суттєвих порушень вимог діючого КУпАП, що не дозволяють йому здійснити всебічне, повне і обєктивне дослідження всіх обставин справи у їх сукупності та прийняти законне і обґрунтоване рішення по справі у відповідності з діючим КУпАП.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ у судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів та у доведеності перед судом їх переконливості, при цьому в ст. 62 Конституції України унормовано, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку, обвинувачення не може грунтуватись на припущеннях, всі сумніви стосовно доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв»язку з адміністративним правопорушенням інакше яке на підставах і в порядку, встановлених законом; розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» від 22.05.2017 зазначив, що в разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід, тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, MesseguandJabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов'язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Враховуючи викладене, матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає поверненню до Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної Поліції України для усунення виявлених порушень, викладених у постанові.

Керуючись ст. ст.276, 283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Повернути до Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної Поліції України адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1, що складений за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП, для дооформлення.

Постанова є остаточною, оскарженню не підлягає і вступає в силу з моменту її винесення.

Суддя Ю.В. Мазуренко