Справа № 638/3293/18
Провадження № 3/638/1309/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.05.2018року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Подус Г.С., розглянувши адміністративний матеріал відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянка України, головного спеціаліста відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки, яка зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

14.03.2018 року до Дзержинського районного суду м. Харкова з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшов протокол відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Згідно протоколу №112 від 13.03.2018 року, ОСОБА_1 на підставі наказу №18-к від 10.05.2016 року з 11.05.2016 року прийнято на посаду головного спеціаліста відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області за переведенням з Державної фітосанітарної інспекції Харківської області, з оплатою праці згідно штатного розпису та присвоєно їй 9 ранг державного службовця. Згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1, займаючи посаду головного спеціаліста відділу карантину рослин Управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області, яка відповідно до ст. 6 Закону України «Про державну службу» відноситься до категорії «В» посад державної служби і має 9 ранг державного службовця, є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією.

Згідно відомостей реєстраційної картки транспортного засобу «НАІС ГСЦ - Національна автоматизована інформаційна система Головний сервісний центр МВС України», 30.06.2017 року ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєструвала на своє імя автомобіль марки TОYОTА, модель YARIS, 2016 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1, підстава реєстрації - ВМД 807190/17/304555 від 12.05.2017, ПОСВ.МИТНИЦІ (ЗУ 1389) ХА0001101 від 12.05.2017.

Згідно інформації, наданої з РСЦ МВС в Харківській області від 05.01.2018 №31/20/1-13, ОСОБА_1, 13.02.1973 р. н., у ТСЦ №6341 30.06.2017 року зареєструвала на своє імя автомобіль «ТОYОТА YARIS», 2016 року випуску, сірого кольору, № кузова VNKKJ3D340F400382, номерний знак НОМЕР_1, який був ввезений із-за кордону, та згідно п.45 ВМД 807190/17/304555 від 12.05.2017 року, вартість якого становить 129158 грн 18 коп.

13.01.2018 року на виконання вимог ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1, займаючи посаду головного спеціаліста відділу карантину рослин Управління Фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області, подала декларацію за 2017 рік, шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.ua (гіперпосилання на декларацію в Єдиному державному реєстрі осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування https://public.nazk.gov.ua/declaration/7с643730-d589-437b-аеb8-85f5с18ааа79).

В зазначеній декларації за 2017 рік ОСОБА_1 задекларувала транспортний засіб ТОYОТА YARIS, 2016 року випуску, зазначивши дату набуття права - 12.05.2017, та вартість на дату набуття у власність - 130210 гривень.

Враховуючи, що вартість набутого майна перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, ОСОБА_1 на виконання ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» зобовязана була в десятиденний термін з моменту набуття такого права подати письмове повідомлення до НАЗК про суттєву зміну у майновому стані.

Проте, встановлено, що ОСОБА_1, не подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані про набуття 1.05.2017 року права власності на транспортний засіб, вартість якого на момент набуття права власності становила 129158,18 грн., про що свідчить відсутність зазначених повідомлень в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Представником правопорушника подано заперечення та пояснення по справі, вину ОСОБА_1 не визнає.

Прокурор у судовому засіданні протокол підтримала.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Протокол складено за результатами проведених оперуповнозаженим УЗЕ в Харківській області ДЗК Національної поліції України ОСОБА_2 заходів перевірки майнового стану ОСОБА_1, а саме фактично перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_1

Згідно з абзацом 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», спеціально уповноваженими суб'єктами у сфері протидії корупції визначені органи прокуратури. Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України та І Іаціональие агентство з питань запобігання корупції.

Водночас, Розділом II зазначеного Закону визначено статус, повноваження та порядок діяльності Національного агентства з питань запобігання корупції, як центрального органу виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Відповідно до етапі 48 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих субєктами декларування, такі види контролю:

1)щодо своєчасності подання;

2)щодо правильності та повноти заповнення:

3)логічний та арифметичний контроль.

Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього

Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

З огляду на зазначені норми, Закон України «Про запобігання корупції» не визначає жодних інших органів державної влади, окрім Національного агентства, до повноважень яких віднесено здійснення будь-яких заходів фінансового контролю, у тому числі перевірку декларацій.

Аналогічну позицію висловлює й безпосередньо Національне агентство, яким у відповідь на запит правопорушника па інформацію розяснено, що перевірку декларацій здійснює виключно Національне агентство (копія відповіді додасться).

Згідно пункту 1 та п. 4 Загальних «Положень про Департамент захисту економіки Національної поліції України», затверджених Наказом Національної поліції України № 81 від 07.11.2015 року Департамент захисту економіки Національної поліції України (далі - ДЗЕ) у своїй діяльності ДЗЕ керується Конституцією та законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, а також іншими актами законодавства України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, у тому числі нормативно-правовими актами МВС та Положенням «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України».

Згідно п. З Функцій Департаменту, покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Пунктом 3 розділу 4 Положення встановлено, що працівники Департаменту мають право складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення аптикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч. З ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення. Національне агентство затверджує обгрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Зі змісту наведених норм законодавства вбачається, що працівники Департаменту захисту економіки мають право лише складати протоколи про адміністративні правопорушення, а виявляти та реагувати на такі порушення насамперед мають право уповноважені особи НАЗК.

Таким чином працівники Департаменту захисту економіки Національної поліції України мають право реагувати на випадки порушення норм аптикорупційного законодавства лише після офіційного підтвердження такого порушення уповноваженими посадовими особами НАЗК.

Вищевикладене, узгоджується з практикою Верховного Суду України у рішення від 11.04.2018 у справі №814/886/17.

В матеріалах справи відсутні офіційні звернення посадових осіб ДЗЕ НП України до НАЗК щодо отримання офіційної інформації від НАЗК щодо несвоєчасного повідомлення особою про зміни у майновому етані. Зазначене також підтверджується відповіддю НАЗК за №52-08/47123/17 від 26.12.2017, наданою на адвокатський запит від 18.12.2017року.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції», Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Суд зазначає, що згідно частини 2 статті 172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Суб'єктивна сторона цього правопорушення визначається ставленням особи до дії та наслідків, виражене у формі умислу, тобто особа повинна усвідомлювати протиправний характер своєї дії, передбачати її шкідливі наслідки і бажати їх або свідомо допускати настання цих наслідків.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З врахуванням положень ст.1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такої декларації.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності суд приходить до висновку, щодо відсутності складу адміністративного правопорушення, а саме відсутності у діях ОСОБА_1 умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до вимог ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях особи умислу на порушення вимог фінансового контролю, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Справа надійшла до провадження суду 14.03.2018 року.

Правопорушення було виявлено 17.01.2018 року, 16.04.2018 року Постановою Дзержинського районного суду м. Харкова строк розгляду справи зупинено до 17.05.2018 року.

17.05.2018 року суддя Подус Г.С. знаходилася в нарадчій кімнаті по цивільній справі за позовом ТОВ «Нафтаком Групп» до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, розгляд справи відкладено до 24.05.2018 року.

Отже станом на 24.05.2018 року, строки накладення адміністративного стягнення закінчилися.

Відповідно до ст.38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Приймаючи до уваги, що на момент розгляду справи в суді закінчились строки, передбачені ч.2 ст.38 КУпАП, провадження в даній адміністративній справі підлягає закриттю.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.245, 247, 251, 252, 268, 283, 284, 294 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

На підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження по справі у відношенні ОСОБА_1, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП - закрити.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги через Дзержинський районний суд м. Харкова до Апеляційного суду Харківської області протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

Суддя