Справа № 645/827/18
Номер провадження 3/645/540/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.05.2018 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Бабкова Т.В., за участю прокурора Таманова Є.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, що надійшла з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_3, одруженого, має неповнолітніх дітей ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, до адміністративної та кримінальної відповідальності не притягувався, обіймає посаду судді господарського суду Харківської області, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6, та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу №55 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, від 14.02.2018 року, який складено оперуповноваженим УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України ОСОБА_4, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді судді господарського суду Харківської області, будучи, згідно пп. «г» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VII (далі- ЗУ №1700-VII), субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, та, згідно аб. 14 ч. 1 ст. 1 цього ж Закону субєктом декларування, 02.08.2017 року згідно договору купівлі-продажу №3542 від 02.08.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5, продав нерухоме майно, квартиру, загальною площею 17.8 квадратних метрів, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, та отримав дохід на момент продажу, який склав 113900,00 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 року, тобто суму 80000,00 грн., та, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 вказаного Закону, несвоєчасно, лише 18.08.2017 року подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, повязане з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, заперечував. Пояснив, що після укладення 02.08.2017 року договору купівлі-продажу нерухомого майна, протягом строків, визначених ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VII, намагався подати до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєві зміни майнового стану, однак, його спроби виявилися безрезультатними в звязку з неналежною технічною роботою сайту. Зокрема, перебуваючи на робочому місці в приміщенні господарського суду Харківської області 11.08.2017 року він не зміг заповнити відповідну форму на сайті та відіслати повідомлення, про що повідомив адміністрацію суду та засвідчив цей факт доповідною запискою. В подальшому такі спроби стали невдалими і на протязі ще декількох днів, про що 17.08.2017 року він також повідомив керівництво апарату суду. З цих причин та перешкод технічного характеру належне відправлення повідомлення ОСОБА_1 вдалося здійснити лише 18.08.2017 року, таким чином з незначним пропуском встановленого законом строку.

Виходячи із змісту ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують та обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.ст.245,251,252,280 КУпАП,суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ч. 2 ст.172-6 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч. 2ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Як встановлено судом та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, 02.08.2017 року ОСОБА_6 згідно договору купівлі-продажу №3542 від 02.08.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5, продав нерухоме майно, квартиру, загальною площею 17.8 квадратних метрів, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, та отримав дохід на момент продажу, який склав 113900,00 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 року, тобто суму 80000,00 грн., подав повідомлення про суттєві зміни у майновому стані 18.08.2017 року, тобто, пізніше на шість днів, ніж встановлено ч. 2ст. 52 Законом України «Про запобігання корупції».

Твердження ОСОБА_6 про відсутність умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, підтверджені дослідженими в судовому засіданні записками-повідомленнями останнього від 11.08.2017 року та 17.08.2017 року на адресу керівника апарату господарського суду Харківської області, в яких він наголошував про наявність перешкод технічного характеру, які перешкоджають йому перебуваючи на своєму робочому місці заповнити та відправити відповідну форму Національного агентства з питань запобігання корупції (сайт nazk.gov.ua) про суттєві зміни майнового стану, неодноразові спроби це зробити з його боку є безрезультатними.

Надані ОСОБА_1 пояснення та викладені у записці-повідомленні відомості, у судовому засіданні підтвердили свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8, які пояснили, що ОСОБА_1 дійсно впродовж дня 11.08.2017 року неодноразово намагався подати до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєву зміну майнового стану. При цьому через безрезультатні спроби зайти на сайт Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення так і не було відправлене як 11.08.2017 року, так і на протязі ще декількох днів 14-17 серпня 2017 року. Належним чином здійснити відправлення вдалося лише 18.08.2017 року.

Як вбачається з диспозиції ч.2 ст. 172-6 КУпАП, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною нормою права, характеризується наявністю вини у формі прямого чи не прямого умислу, вчинення діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

При цьому діяння, передбачені ч.2 ст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Досліджені судом докази свідчать про відсутність у ОСОБА_6 умислу на порушення вимог фінансового контролю та відсутність в його діях корупційного інтересу, наявність обєктивних перешкод для належного виконання вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» та з незалежних від нього причин незначне прострочення визначеного строку для письмового повідомлення про суттєві зміни у майновому стані на 6 днів.

Надана з боку Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України в матеріали справи довідка Державного підприємства «Українські спеціальні системи» від 01.09.2017 року заперечень ОСОБА_6 щодо обвинувачення не спростовує, враховуючи, що з боку вказаного підприємства, яке здійснює послуги з адміністрування та програмно-технічного супроводження Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, взагалі непоодинокі факти перебоїв у роботі Реєстру не заперечуються, а дані про конкретні події серпня 2017 року, на які посилався ОСОБА_6, з технічного боку не перевірялися.

Приймаючи до уваги наведене, суд приходить до висновку про відсутність належних доказів, на підтвердження факту наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, в діях ОСОБА_6

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Кодекс України про адміністративні правопорушення чітко передбачає, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії.

Приписи 247 статті КУпАП є імперативними і вказують, що суд повинен лише закрити провадження, і не вирішувати при цьому жодних інших питань.

Отже, після виключення провадження унеможливлюється здійснення будь-яких заходів, спрямованих на притягнення особи до адміністративної відповідальності і наявні підстави вважати, що у суду відсутні повноваження необхідності з'ясувати і встановлювати вину чи невинуватість особи в постанові про закриття провадження у справі.

В протоколі вказано, що фактичним моментом виявлення, факту правопорушення, винуватість у вчиненні якого інкримінується ОСОБА_1, є 14.02.2018 року, тобто дата складання протоколу. При цьому, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення міститься лист-запит т.в.о. начальника УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України ОСОБА_9 до голови господарського суду Харківської області ОСОБА_10 від 20.12.2017 року №8691/20/119/01-2017, щодо надання інформації відносно ОСОБА_1 про знаходження на лікарняному чи у відпустці за період часу з 01.09.2016 року по теперішній час.

Таким чином, УЗЕ в Харківській області ДЗЕ НП України на момент складання вказаного листа-запиту вже було відомо про факт подій, яке підпадають під склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому встановлений ст. 38 КУпАП тримісячний строк притягнення до адміністративної відповідальності необхідно відраховувати з 20.12.2017 року, а не з помилково визначеного особою, яка склала протокол, 14.02.2018 року.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Під час розгляду адміністративного матеріалу суд враховує практику Європейського Суду з прав людини (пункт 137 Рішення від 09 січня 2013 року у справі «ОСОБА_11 проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Othersv the UnitedKingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Враховуючи обставини, з приводу яких відносно ОСОБА_1 був складений відповідний протокол, строк накладення адміністративного стягнення за викладені в ньому дії на момент розгляду справи сплинув.

Щодо права на апеляційне оскарження.

У відповідності до ст. 250 КУпАП, прокурор, заступник прокурора, здійснюючи нагляд за додержанням і правильним застосуванням законів при провадженні в справах про адміністративне правопорушення має право: порушувати провадження в справі про адміністративне правопорушення; знайомитися з матеріалами справи; перевіряти законність дій органів (посадових осіб) при провадженні в справі; брати участь у розгляді справи; заявляти клопотання; давати висновки з питань, що виникають під час розгляду справи; перевіряти правильність застосування відповідними органами (посадовими особами) заходів впливу за адміністративні правопорушення; вносити подання, оскаржувати постанову і рішення по скарзі в справі про адміністративне правопорушення, а також вчиняти інші передбачені законом дії.

Статтею 287 КУпАП, передбачено, що постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим (в редакції Закону України «Про прокуратуру» N 1697-VII (1697-18 ) від 14.10.2014 року ).

Частиною пятою статті 7 КУпАП, визначено, що прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, повязаних з обмеженням особистої свободи громадян (в редакції Закону № 1697-VII від 14.10.2014 року).

Згідно п. 1 розділу XII прикінцевих положень Закону №1697-VII він набирає чинності з 15.07.2015 року, тобто, з 15.07.2015 року, прокурор, виключений із кола суб»єктів, які мають право на оскарження постанови про адміністративне правопорушення, окрім випадку, коли вказана постанова стосується застосування заходів примусового характеру, пов»язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

На підставі викладеного, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 38, п.7 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 283- 285 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП - закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яка притягалася до адміністративної відповідальності, протягом десяти днів з дня її винесення до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова в порядку, визначеному ст. 294 КУпАП.

Суддя