Дата документу 24.05.2018
Справа №517/162/18 н/п3/517/43/2018
П О С Т А Н О В А І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 24 травня 2018 року смт. Захарівка

Фрунзівський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Гончар І.В. при секретарі Мельниченко Я.С. за участю: прокурора Сердюка А.В. особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працюючого головним лікарем КЗ "Фрунзівський РЦПМСД", мешкає за адресою: 66700, Одеська область Захарівський район смт.Захарівка вул.Одеська,22, за ст.172-6 ч.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Фрунзівського районного суду Одеської області надійшов протокол № 295 про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією щодо головного лікаря КЗ "Фрунзівський РЦПМСД" ОСОБА_1, який порушив вимоги ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», тим самим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією за яке передбачена відповідальність за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. З протоколу вбачається, що ОСОБА_1 працюючи на посаді головного лікаря КЗ "Фрунзівський РЦПМСД", тобто будучи посадовою особою юридичної особи публічного права та являючись суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення відповідно до п.п.«а» ч.2 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції» в порушення ч.2 ст.52 ЗУ " Про запобігання корупції", не повідомив Національне агенство з питань запобігання корупції про суттєву зміну у майновому стані від отриманого доходу, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, а саме отримав прибуток від продажу належного йому будинку в с.Перехрестове Захарівського району Одеської області в розмірі 180 000 гривень. Тим самим, отримавши дохід від продажу будинку та набувши суттєвих змін в майновому стані у десятиденний строк з цього дня повинен був письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції, але ОСОБА_1 цього не зробив, чим вчинив правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП. Опрацюванням відомостей з Єдиного державного реєстру декларації осіб, уповноважених на виконання функції держави та місцевого самоврядування, встановлено, що ОСОБА_1 повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані взагалі не подавав, тобто порушив десятиденний календарний строк відповідно до вимог ч. 2 ст. 52 Закону. Дії ОСОБА_1 ст.оперуповноваженим ОВС УЗЕ в Одеській області кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а саме неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані. ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у скоєнні вказаного правопорушення визнав частково та пояснив, що по - перше Він не був обізнаний в тому, що йому потрібно було повідомити Національне агенство з питань запобігання корупції про суттєву зміну у майновому стані від отриманого доходу. А по - друге Він дійсно продав належний йому будинок, але вважає, що суттєвої зміни у його майновому стані не відбулося, так як даний будинок це його приватна власність, а в результаті продажу дане майно тобто будинок було переведено у грошову форму, яка відповідала ринковій вартості житлового будинку встановленої незалежною оцінкою, тобто ніякої суттєвої зміни не відбулося. В судовому засіданні прокурор Сердюк А.В., вважав, що у діянні ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, тому просив накласти на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та думку прокурора, приходжу до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно контракту № 8 від 10.12.2015 року, укладеного між Фрунзівською районною державною адміністрацією Одеської області та керівником КЗ"Фрунзівський районний центр первинної медико - санітарної допомоги" Фрунзівського району Одеської області, ОСОБА_1 працює головного лікаря КЗ "Фрунзівський РЦПМСД". У відповідності до п.п. «в» п.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» посада ОСОБА_1 відноситься до суб'єктів на яких поширюється дія вказаного Закону. Згідно відповіді НАЗК ОСОБА_1 зареєструвався в ІТС Реєстр 04.04.2017 року об 14.46 годині, остання сесія 24.04.2017 року. Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушення (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Вимогами ст. 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Суть корупційного правопорушення, відповідальність за яке передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП полягає у неповідомленні або несвоєчасному повідомленні про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані. Відповідно до п. 2 роз'ясненнях ВССУ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017р. «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією», згідно якої для розкриття об'єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, слід враховувати, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Так, примітка до ст. 172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб'єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ч. 1 ст. 172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння. Враховуючи матеріали справи надані ст.оперуповноваженим ОВС УЗЕ в Одеській області, суд рахує за доцільне зазначити наступне. З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками УЗЕ в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України та інше. Слід зазначити, що згідно п. 1 та п. 4 Загальних положень "Про Департамент захисту економіки Національної поліції України" покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається. Відповідно до п. 1, п. п. 1 п. 3, п. 5 "Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції N 56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України "Про запобігання корупції"(далі - Закон). Згідно п. 2 - п. 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку. Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції. Посадовці ДЗЕ НП України, відповідно до п. 4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення. В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі. Ст. оперуповноваженим ОВС УЗЕ в Одеській області до матеріалів справи долучено не належним чином оформлену та неякісну копію договору купівлі - продажу житлового будинку від 22 грудня 2017 року з якого неможливо встановити сторін даної угоди. Інші докази, які надані стороною обвинувачення, а саме: численні роз'яснення, запити, відповіді тощо, суд не визнає належним доказом, що підтверджує факт вчинення правопорушення ОСОБА_1, а вказані документи носять рекомендований або роз'яснювальний характер, та в своєї сукупності не доводять провину особи у вчиненні вказаного правопорушення. Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року, та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків. Суд вважає, що в матеріалах справи про адміністративне правопорушення не містять тієї сукупності доказів, яка б довела наявність в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. Тому, вищевикладені обставини в сукупності, свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, в зв'язку з чим провадження по адміністративній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, в зв'язку з відсутністю в його діях складу та події зазначеного адміністративного правопорушення. Відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Як вбачається з матеріалів справи моментом виявлення правопорушення є рапорт о/у МВ №7 УЗЕ в Одеській області ДЗЕ НП України ст.лейтенанта поліції ОСОБА_2 від 08.02.2018 року , тобто строк накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією скінчився 08.05.2018 року. Керуючись ст. ст.247, 283, 284, 285 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією відносно ОСОБА_1 - закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КпАП у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП . Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя: