Справа № 359/9067/18
Провадження № 3/359/3453/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2018 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., розглянувши за участю представника митниці Рунова Т.В., за участю представника за договором особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвоката ОСОБА_2, адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Казахстан м. Теміртау, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1, працюючого директором представництва компанії «Kuеttner» в Україні, паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_2, виданий 21.07.2016, орган що видав: STADTVERWALTUNG STRAUSBERG, посвідка на тимчасове проживання в Україні НОМЕР_3, видана 06.02.2017, орган, що видав 8001, реєстраційний номер: НОМЕР_1,

в с т а н о в и в:

08.10.2018 о 11 год. 00 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), який відлітав до Туреччини, м. Стамбул, літаком а/к «МАУ», рейсом № PS713 своїм діями обрав канал, позначений символами - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за митну територію України та засвідчила про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор» митниці, пасажиру було задано запитання щодо наявності готівкових коштів у нього, на що він заявив, що має приблизно 5000 євро. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», де ним була видана готівка в розмірі 13945 євро та 300 доларів США. Псажиру було запропоновано пред'явити всю готівку, спочатку пасажир пред'явив 10000 євро, що знаходились у відкритому білому паперовому конверті, що в свою чергу містився в гаманці, після декількох питань, чи є у нього ще готівкові кошти, було пред'явлено решту готівки 3945 євро та 300 доларів США, що знаходились в гаманці пасажира (ручна поклажа). Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина Німеччини готівка належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зелений коридор», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 10000 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 3945 євро та 300 доларів США. Вся готівка була перевірена на приборі «ДОКУТЕСТ» для визначення справжності.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню, якщо сума готівки перевищує еквівалент 10 000 євро відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 для нерезидентів України та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», 08.10.2018 складено протокол про порушення митних правил №0778/12500/18.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0778/12500/18 вилучено: євро за курсом НБУ на 08.10.2018 за 100 євро - 3231-4389 грн., кількістю 3945, вартістю 127480 грн. 27 коп. Долари США за курсом НБУ на 08.10.2018 за 100 доларів США - 2808-4816 грн., кількістю - 300, вартістю 8425 грн. 44 коп.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі - не встановлено.

У судове засідання громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причини неявки невідомі. Клопотань про перенесення розгляду справи до суду, не надходило. Разом з цим, до суду забезпечив явку свого представника за договором, який надав до суду письмові пояснення правопорушника. Відповідно до наданих письмових пояснень, особи яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, встановлено, що вину у вчиненому правопорушенні він визнавав у повному обсязі. Зазначено, що це сталося ненавмисно, а через необережність. Він повідомив, що мав приблизно 5 000 євро своїх особистих коштів та кошти компанії, проте після агресивної вимоги працівників митниці надати всі документи компанії, він повідомив, що всі кошти є його особисті. Нажаль тільки зараз він помітив, що в протоколі про порушення митних правил та протоколі опитування зафіксована перекручена інформація, враховуючи те, що українську мову він не дуже розумію, а перекладач перекладала не дослівно, а в загальних рисах, що спотворило інформацію, а працівники митниці постійно нагадували про відліт його літака, він підписав протоколи не ознайомившись з ними. Крім того, зазначено, що частково валюта в розмірі 5000 євро є його заробітною платою. Грошові кошти в сумі 12 500 євро є коштами компанії, які йому перерахували на його рахунок як кошти для робочих витрат. Він просив суд дотриматися розумного балансу та врахувати норми Європейської конвенцію. Вилучені кошти інспектором митниці є для нього та його сім'ї значною та великою сумою отриману внаслідок чесного труда, працюючи директором представництва компанії «Kuеttner» в Україні. У зв'язку з чим, відповідно до вимог Митного кодексу України, суддя прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, та за участю його представника за договором.

Представник за договором особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвокат ОСОБА_2 у судовому засіданні повідомив, що у провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області, знаходиться справа, за фактом скоєння громадянином Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) порушення правил порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України. Громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) вину у вчиненому правопорушенні визнає у повному обсязі, однак дане правопорушення сталося через власну його неуважність та необережність. Так, 08.10.2018 громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), під час проходження митного контролю у зоні митного контролю «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», при проходженні митного контролю, своїми діями обрав канал позначений символом зеленого кольору, після перетину якого, був зупинений працівниками митниці, які запитали у нього скільки коштів він має при собі, у відповідь на, що останній повідомив працівникам митниці, що має при собі близько 5000 євро, які були його особистими коштами отриманими від заробітної плати. Грошові кошти в сумі 12 500 євро є коштами компанії, які йому перерахували на його рахунок як кошти для робочих витрат, що підтверджується банківською випискою. Кошти він знімав з власного рахунку, що також підтверджується банківськими документами, які долучено до матеріалів справи.

ОСОБА_4 (ОСОБА_4), працює директором представництва німецької компанії в Україні, а тому орендує квартиру в м. Києві, що підтверджується випискою, наказом, дозволом на роботу, посвідкою на тимчасове проживання та договором оренди квартири. Метою його поїздки було відрядження, що підтверджується путівним листком. Його заробітна плата в місяць становить приблизно 6 000 євро, проте з них вираховується 1500 євро податку, 700 євро відрахування на соціальне страхування та 600 євро особисті відрахування, а тому фактично він отримує 3200 євро в місяць, що підтверджується довідками про розмір заробітної плати.

Проте кожного місяця ОСОБА_4 (ОСОБА_4), виплачує кредит за будинок в розмірі 1000 євро, а тому його дохід зменшується до 2200 євро. А також він кожного місяця сплачую кредит за авто в розмірі 800 євро, а тому дохід зменшується ще до 1600 євро. Кредитні зобов'язання підтверджуються кредитними договорами. Син ОСОБА_4 (ОСОБА_4), є студентом, що потребує також додаткових витрат, що підтверджується свідоцтвом про народження та довідкою з місця навчання його сина. Таким чином вилучені кошти є для ОСОБА_4 (ОСОБА_4), надзвичайно важливою, життєво необхідною та великою сумою. Вищевикладене доводить, що застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Німеччини ОСОБА_4 на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає па нього «індивідуальний надмірний тягар», оскільки конфісковані кошти будуть повертатися ним особисто компанії, а враховуючи його реальний дохід, для нього це дуже велика сума. Представник за договором зауважив про необхідність врахувати при розгляді справи сукупність обставин, що пом'якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Крім того до матеріалів справи долучив документи які підтверджують вищезазначені пояснення. Отже, враховуючи все вищевикладене, просить призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту яка є його офіційною заробітною платою, повернути правопорушнику.

Представник митниці протокол підтримав та зазначив, що громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв'язку з чим просив застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0778/12500/18 від 08.10.2018 громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за митну територію України.

Згідно п. 4 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа - нерезидент має право вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, якщо сума готівки, що вивозиться, не перевищує суми готівки, письмово задекларованої цією особою митному органу при ввезенні в Україну. Вивезення готівки у такому випадку здійснюється за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, відповідно до наданих письмових пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та підтверджена у судовому засіданні його представником за договором - адвокатом ОСОБА_2 підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 13945 євро та 300 доларів США, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти з Україну в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути вивезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Вивезення даної суми з території України нерезидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4) потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти були вивезені з території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, надані письмові пояснення особи, яка порушила правила митного законодавства та зазначені представником за договором особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянин Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), проживає в України на підставі посвідки на тимчасове проживання в Україні НОМЕР_3, видана 06.02.2017, орган що видав 8001 та працює на території України директором представництва німецької компанії «Kuеttner» в Україні, що підтверджується документами: випискою, наказом №08/11К від 08.11.2016, дозволом на роботу серії АА №013426, посвідкою на тимчасове проживання. Валюту яку він вивозив із території України є його заробітною платою. Грошові кошти в сумі 12 500 євро є коштами компанії, які йому перерахували на його рахунок як кошти для робочих витрат, що підтверджується банківською випискою. Кошти він знімав з власного рахунку, що також підтверджується банківськими документами, які долучено до матеріалів справи.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти. Метою його поїздки було відрядження, що підтверджується путівним листком. Його заробітна плата в місяць становить 6 000 євро, проте з них вираховується 1500 євро податку, 700 євро відрахування на соціальне страхування та 600 євро особисті відрахування, а тому фактично він отримує 3200 євро в місяць, що підтверджується довідками про розмір заробітної плати. Кожного місяця ОСОБА_4 (ОСОБА_4), виплачує кредит за будинок в розмірі 1000 євро, та кредит за авто в розмірі 800 євро, кредитні зобов'язання підтверджуються кредитними договорами. Окрім зобов'язань перед банками, він орендує житло на території України, що підтверджується договором оренди квартири від 01.01.2017. Син ОСОБА_4 (ОСОБА_4), є студентом, що потребує також додаткових витрат, що підтверджується свідоцтвом про народження та довідкою з місця навчання його сина. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов'язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд,«справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982).

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього та його сім'ю «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4).

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 41 грн. 02 коп. (а.с.30).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_2, виданий 21.07.2016, орган, що видав: STADTVERWALTUNG STRAUSBERG, посвідка на тимчасове проживання в Україні НОМЕР_3, видана 06.02.2017, орган що видав 8001, реєстраційний номер: НОМЕР_1, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0778/12500/18, а саме: євро за курсом НБУ на 08.10.2018 за 100 євро - 3231-4389 грн., кількістю 3945, вартістю 127480 грн. 27 коп. Долари США за курсом НБУ на 08.10.2018 за 100 доларів США - 2808-4816 грн., кількістю - 300, вартістю 8425 грн. 44 коп. - повернути громадянину Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_2, виданий 21.07.2016, орган що видав: STADTVERWALTUNG STRAUSBERG, посвідка на тимчасове проживання в Україні НОМЕР_3, видана 06.02.2017, орган що видав 8001, реєстраційний номер: НОМЕР_1.

Стягнути з громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_2, виданий 21.07.2016, орган що видав: STADTVERWALTUNG STRAUSBERG, посвідка на тимчасове проживання в Україні НОМЕР_3, видана 06.02.2017, орган що видав 8001, реєстраційний номер: НОМЕР_1, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 352 (триста п'ятдесят дві) грн. 40 коп.

Стягнути з громадянина Німеччини ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Німеччини НОМЕР_2, виданий 21.07.2016, орган що видав: STADTVERWALTUNG STRAUSBERG, посвідка на тимчасове проживання в Україні НОМЕР_3, видана 06.02.2017р., орган, що видав 8001, реєстраційний номер: НОМЕР_1, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 41 грн. 02 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.