Провадження № 3/712/3474/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі :

головуючого/судді Чечот А.А.

при секретарі Коваль М.О.

за участю прокурора Лисик М.А.

захисника ОСОБА_1

розглянувши матеріали за фактом вчинення адміністративного корупційного правопорушення відносно:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого ГУ ДФС у Черкаській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючого: м. Черкаси бул. Шевченка, 132 кв. 172.

у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією серії ГР № 306210 від 30.08.2018 року, ОСОБА_2 старший лейтенант податкової міліції, перебуваючи на посаді старшого оперуповноваженого з ОВС ГУ ДФС у Черкаській області, будучи згідно підпунктів «в», «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII (далі по тексту - Закону), субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 19.05.2017 набув права власності на транспортний засіб марки «ВАЗ 211540», вартість якого становить 116 130 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року (тобто суму 80 000 гривень) та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Відповідно до п. 10 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Частиною другою ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобовязані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією України та законами України.

Підпунктом «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону передбачено, що субєктами на яких поширюється дія цього Закону є державні службовці.

Цим же Законом передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування було затверджено Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №3.

Посадові особи контролюючих органів відповідно до п.342.4 ст.342 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VII зі змінами і доповненнями є державними службовцями.

Разом з тим, підпунктом «е» п.1 ч.1 ст.3 Закону передбачено, що субєктами на яких поширюється дія цього Закону є посадові та службові особи органів, що забезпечує формування та реалізацію державної податкової політики.

Статтею 3 положення «Про державну фіскальну службу України» визначено, основними завданнями ДФС є: реалізація державної податкової політики та політики у сфері державної митної справи, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, здійснення в межах повноважень, передбачених законом, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків і зборів, митних та інших платежів, державної політики у сфері контролю за виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів, державної політики з адміністрування єдиного внеску, а також боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань сплати єдиного внеску, державної політики у сфері контролю за своєчасністю здійснення розрахунків в іноземній валюті в установлений законом строк, дотриманням порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів.

Так, відповідно до Наказу № 28-о/пм від 04.05.2016 «По особовому складу», ОСОБА_2 переведено на посаду старшого оперуповноваженого з особливо важливих справ відділу викриття економічних злочинів оперативного управління ГУ ДФС у Черкаській обл.

Наказом № 21-о/пм від 23 травня 2018 року «Про звільнення ОСОБА_2Ю.» ОСОБА_2 звільнено з посади та податкової міліції у запас Збройних Сил України з постановкою на військовий облік за п. 64 р.р. «Ж» (за власним бажанням).

Разом з цим, ОСОБА_2 був попереджений з обмеженнями, спрямованими на запобігання корупційним та повязаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка на поводження з ними, щодо сумісництва та сумі, що і підтвердила особистим підписом після ознайомлення, що завірила особистим підписом.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобовязаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 32 Закону України «Про державну службу», передбачено, що на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».

Отже, державний службовець є субєктом вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, та на нього розповсюджуються обмеження, передбаченні ст. 52 Закону.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр). Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається). Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Встановлено, що гр. ОСОБА_2, старший лейтенант податкової міліції, відповідно до договору купівлі-продажу №7142/2017/463706 від 19.05.2017 набув права власності на транспортний засіб марки «ВАЗ 211540» д.н.з. НОМЕР_2 2012 року випуску, вартість якого становить 116 130 грн.

За таких умов, у субєкта декларування ОСОБА_2 виник обовязок відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, у десятиденний строк після набуття права на обєкт нерухомості, а саме упродовж періоду часу з 19.05.2017 по 23:59 год. 28.05.2017 письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет.

Згідно з відомостями, які вказані у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_2 не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

ОСОБА_2 у судовому засіданні вину за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП не визнав, просив суд закрити провадження по справі в звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Захисник просив суд закрити провадження по справі відносно ОСОБА_2 за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, надавши письмове клопотання.

Прокурор вважає, що винність ОСОБА_2 підтверджується зібраними по справі доказами, в його діях вбачає склад адміністративного корупційного правопорушення, тому просить суд застосувати до порушника стягнення у вигляді штрафу.

Суд, вислухавши думку прокурора, пояснення правопорушника, захисника та дослідивши надані в судове засідання матеріали справи приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у числі інших, визначених законом обставин, зобовязаний зясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності, чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

А отже, аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов'язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення суттєві зміни у майновому стані.

Також, відповідно п. 2 розяснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Обєктивна сторона адміністративного проступку - це зовнішній прояв суспільно небезпечного посягання на обєкт, що перебуває під охороною адміністративно-правових санкцій.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 у встановлені законом строки, виконав обовязок електронного декларування зміни майнового стану шляхом подання до Національного агентства з питань запобігання корупції електронної декларації перед звільненням.

Так, ОСОБА_2 19.05.2017 року придбав у власність автомобіль ВАЗ 211540, вартість вказаного автомобіля 116 130,00 грн., після чого 23.05.2017 року при подачі електронної декларації перед звільненням вніс відомості до декларації щодо придбаного ним раніше автомобіля.

Таким чином, з вищевикладеного вбачається, що ОСОБА_2 своєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» … в разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто,вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Інших клопотань про допит свідків та витребування інших доказів від прокурора, захисника та правопорушника до суду не надійшло.

Дослідивши матеріали, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 306210 від 30.08.2018 року, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 2 ст. 172-6, ч. 1 ст. 247 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції»,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне корупційне правопорушення про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити в звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Головуючий: А.А.Чечот