Справа № 306/586/18
Провадження № 3/306/258/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2018 року м.Свалява

Суддя Свалявського районного суду м. Свалява П.І. ОСОБА_1, за участю: секретаря судового засідання І.В. Лизанец, прокурора С.І. Малицького, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи за протоколом № 85 від 30.03.2018 року, складеного старшим оперуповноваженим сектору протидії корупції управління захисту економіки у Закарпатській області щодо

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2, заступника голови Свалявської районної ради

за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу №85 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією від 30 березня 2018 року ОСОБА_2, обіймаючи посаду заступника голови Свалявської районної ради, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України Про запобігання корупції, у порушення вимог ч.2 ст. 52 вказаного Закону, пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 від 10.06.2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 року за №959/29089, несвоєчасно повідомила Національне агенство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Як у письмових поясненнях та і у судовому засіданні ОСОБА_2 пояснила, що згідно нотаріально посвідченого договору дарування від 31.10.2017 року отримала у дарунок від своєї матері житловий будинок у м. Свалява, вул. Визволення, 26 а. Причину несвоєчасного повідомлення про згадану зміну у своєму майновому стані пояснила важким збігом сімейних обставин. Зазначила, що у період з 06.11.2017 року по 18.12.2017 року у Свалявському районному суді розглядалася цивільна справа про розірвання шлюбу між нею та її колишнім чоловіком. Судовий процес негативно впливав на неї та членів її сімї, унаслідок чого перебувала у пригніченому стані і постійні думки про майбутнє їхньої дитини перешкодили подати у встановлений Законом строк відповідну інформацію до НАЗК. Додатково зазначила, що умислу на приховування факту дарування не мала, про що свідчить внесення подарованого майна до її електронної декларації за 2017 рік (а.с. 43 - 55).

У судовому засіданні прокурор Малицький С.І., з урахуванням обставин адмінправопорушення, наданих пояснень просив притягнути ОСОБА_2 до адмінвідповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП у виді мінімального штрафу, у розмірі 1 700, 00 грн.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2, думку прокурора, вивчивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, оцінивши докази у їх сукупності, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно рішення сесії Свалявської районної ради за №5 від 24.11.2015 року ОСОБА_2 обрано заступником голови Свалявської районної ради (а.с. 9).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно ОСОБА_2 є власником житлового будинку по вул. Визволення, 26 а у м.Свалява, Закарпатської області ( а.с. 21-22).

У поданій ОСОБА_2 щорічній декларації за 2017 рік, у розділі 14 указано отриманий згідно договору дарування даний житловий будинок, вартістю 84 282 грн ( а.с. 54).

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 ЗУ Про запобігання корупції у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Статтею 7 ЗУ Про державний бюджет України на 2017 встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі для працездатних осіб з 1 січня 2017 року 1600 гривень.

Відповідно до п 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № З, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України Про запобігання корупції суб'єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, у ОСОБА_2 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, починаючи з 01.11.2017 по 10.11.2017 року.

Статтею 9 КУпАП закріплено поняття адміністративного правопорушення, яке визначається як протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб'єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 129 Конституції України , розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

За п. 9 ст. 1 ЗУ Про запобігання корупції, правопорушенням, повязаним з корупцією є діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст. 3 цього Закону, за яке встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

За розясненнями Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією від 22 травня 2017 року, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП , характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності притягується вперше, позитивно характеризується за місцем роботи, умислу на несвоєчасне подання декларації не мала, щиро розкаялася у вчиненому та усвідомила протиправність своїх дій (а.с. 56).

Вказані обставини є такими, що помякшують відповідальність правопорушника. Обставин, що обтяжують відповідальність правопорушника, не встановлено.

Статтею 22 КУпАП встановлено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

За правовим змістом згаданої норми Закону, що у кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не становлять великої суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

У відповідності до ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття справи.

За встановлених у справі обставин, суддя вважає за можливе звільнити ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності за ст. 172-6 ч.2 КУпАП за малозначністю і оголосити їй усне зауваження, оскільки діяння, вчинене нею хоча і містило в собі усі юридичні і субєктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ст. 172-6 ч.2 КУпАП , але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, її дії субєктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, і така шкода фактично не була заподіяна.

Керуючись ст.ст. 22 , 172-6 ч.2, 245 , 280 , 284 КУпАП , суддя,

У Х В А Л И В :

Звільнити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканку с. Поляна, вул. Борканюка, 4, Свалявського району, Закарпатської області від адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 172-6 КУпАП у звязку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим до апеляційного суду Закарпатської області через Свалявський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

СУДДЯ СВАЛЯВСЬКОГО

РАЙОННОГО СУДУ ОСОБА_1