ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2018 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешкає: АДРЕСА_1, за ст. 173 КУпАП, -

встановив:

Як вбачається з матеріалів про адміністративне правопорушення 18.08.2018р. о 05.10 год. ОСОБА_1, перебуваючи в стані алкогольного спяніння, у громадському місці, біля буд. 26 по вул. Шевченка у м. Харкові, висловлювався нецензурною лайкою у бік перехожих, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, посилаючись на невідповідність вказаних у протоколі обставин дійсності. Захисник ОСОБА_2 просив повернути адміністративний матеріал органу, що його склав, для належного оформлення.

Поліцейський роти 1 батальйону 1 УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_3, свідки ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, досудових засідань 02.10.2018р., 13.11.2018р. не зявились, причину неявки не сповістили.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, захисника, доходжу наступного:

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є субєктом правопорушення, всіх обовязкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України»,ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов'язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011р. у справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №161757 від 18.08.2018р. вбачається, що ОСОБА_1 у громадському місці - біля буд. 26 по вул. Шевченка у м. Харкові, висловлювався нецензурною лайкою у бік перехожих.

Втім, змістом відеозапису боді-камери факт порушення ОСОБА_1 громадський порядок та спокою громадян за вищевказаною адресою не підтверджений.

Так, відеозапис містить обставини встановлення особи ОСОБА_1 у підрозділі поліції та складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно іншої особи за порушення ПДР України.

З урахуванням викладеного, вважаю, що наданими доказами порушення ОСОБА_1 громадського порядку та спокою громадян, а відтак наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - не доведена.

Таким чином, відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 283, 284, 294 КУпАП, -

ухвалив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження та може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: