Провадження № 3/761/8262/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2018 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Притула Н.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Шевченківського УП ГУ НП України в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП України, громадянина:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Києва, громадянина України, який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1,-

В С Т А Н О В И В:

Як встановлено в судовому засіданні та підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, 15.10.2018 року о 18 год. 00 хв. на Майдані Незалежності в м. Києві ОСОБА_1 вчинив образливе чіпляння до працівників поліції, чим порушив громадський порядок та вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та пояснив, що він не порушував громадський порядок. Водночас зазначив, що його знайома слухала гучно музику, до неї підійшов працівник поліції та попросив вимкнути, вона не захотіла цього робити, так як нікому не заважала, потім працівники поліції почали силою вимикати музику. ОСОБА_1 зазначив, що він за неї заступився, водночас поліцейські почали вимагати показати документи та показати вміст сумки без законних на те причин. Після того як ОСОБА_1 та працівник поліції показали документи, вони розійшлись. Потім ОСОБА_1 зазначає, що він згодом підійшов до працівників поліції аби вияснити ситуацію, що сталася до цього. Підійшли і інші працівники поліції і один із них почав хапати ОСОБА_1 за сумку.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об'єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об'єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб'єкт адміністративного проступку- загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16- річного віку).

Суб'єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові "Про судову практику у справах про хуліганство" від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КпАП).

За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Хуліганством, яке супроводжувалось винятковим цинізмом, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, наприклад, проявом безсоромності чи грубої непристойності, знущанням над хворим, дитиною, особою похилого віку або такою, яка перебувала у безпорадному стані, та ін.

У протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені: дата і місце складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка його склала; відомості про особу порушника; місце, час учинення і суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи, у т. ч. про матеріальну шкоду, якщо її було заподіяно (ч. 1 ст. 256 КпАП). За відсутності таких даних і неможливості їх доповнити суддя повертає матеріали органу внутрішніх справ для додаткового оформлення.

При накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст. 173 КпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність. Щодо осіб, які займаються суспільно корисною працею і позитивно характеризуються за місцем роботи, навчання та проживання, необхідно застосовувати, як правило, не арешт, а інші адміністративні стягнення, а також заходи громадського впливу.

Стаття 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначає, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

В судовому засіданні як свідок, попереджена про кримінальну відповідальність, надала пояснення ОСОБА_2 пояснила, що ОСОБА_1 не порушував громадський порядок.

Крім того, ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що він 15.10.2018 року в центральній частині міста Києва перебував на чергуванні по охороні громадського порядку. В першій половині дня було виявлено, що компанія молодих людей гучно слухала музику, яка містила нецензурні вислови, їм було зроблено зауваження. В той час, коли велася бесіда з молодими людьми підійшов молодий чоловік, як потім стало відомо, що це був ОСОБА_1 та почав з'ясовувати на якій підставі працівники поліції зробили зауваження щодо гучного слухання музики. Потім конфлікт було припинено та ОСОБА_1 пішов з місця конфлікту. Потім через деякий час ОСОБА_1 разом із декількома чоловіками прийшов знов до працівників поліції та почав з'ясовувати чому вони таким чином вчинили з дівчиною, яка слухала музику. Він вів себе не зовсім коректно із працівниками поліції, кричав в їх бік, висловлювався нецензурною лайкою, а тому для уникнення подальшого ускладнення конфлікту ОСОБА_1 було затримано та доставлено до відділення поліції для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 не заперечував, що дійсно звучала через звукопідсилювальну техніку музика, яка містила нецензурні слова. Як і не заперечував, що після припинення конфлікту він через деякий час підійшов до працівників поліції для з'ясування ситуації, яка склалася.

Крім того, в матеріалах справи містяться прояснення свідка ОСОБА_4, який на виклик суду не з'явився, проте 15.10.2018 року надав пояснення в яких зазначив, що 15.10.2018 року на Майдані Незалежності група молодих людей через звуко-підсилювальну техніку слухали музику в якій вживається ненормативна лексика та ненормативні висловлювання, яку чули перехожі, які проходили повз. Через деякий час до вказаних молодих людей підійшов працівник поліції та зробив їм усне попередження. Вказані дії працівника поліції обурили молодих людей та останні після довготривалої суперечки пішли у невідомому напрямку. Близько 18 год. 30 хв. вказані вище невідомі молоді люди повернулись на Майдан Незалежності та покликали із собою інших знайомих після чого почали чіплятись до працівників поліції з висловлюваннями нецензурною лайкою та провокувати правоохоронців на конфлікт.

В судовому засіданні було оглянуто відеозапис, який надано ОСОБА_1 з Майдану Незалежності з якого вбачається, що ОСОБА_1 вступив в словесну суперечку з працівниками поліції та провокував конфлікт.

Під час слухання справи судом не було встановлено неправомірних дій з боку працівників поліції відносно ОСОБА_1, не встановлено, що вони висловлювались нецензурною лайкою в його сторону. Водночас, як вбачається, вони виконували власні повноваження визначені статтею 23 та 31 Закону України «Про національну поліцію».

Водночас суд встановив, що ОСОБА_1 в порушення діючого законодавства дійсно чіплявся до працівників поліції та вимагав надати роз'яснення щодо конфлікту, який стався щодо зауважень дівчині про припинення слухати музику.

Отже, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підтверджується матеріалами справи.

З огляду на вищевикладене, враховуючи характер вчиненого правопорушення, суд вважає, що правопорушення було вчинено з явного неповагою до працівників поліції, як представників органу виконавчої влади, дані про особу яка притягується до адміністративної відповідальності, суд вважає за необхідне визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Крім того, у відповідності до ст. 40-1 КУпАП, з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 352,40 грн., оскільки в судовому засіданні не встановлено підстав для звільнення його від сплати судового збору.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 33, 40-1, 173 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) визнати винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п'ятдесят одна) гривна 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 352,40 грн..

Строк пред'явлення до виконання даної постанови три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови через Шевченківський районний суд м.Києва до Київського апеляційного суду.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Н.Г.Притула