справа №619/4397/18
провадження №3/619/1288/18
ПОСТАНОВА

іменем України

19 листопада 2018 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської областіБолибок Є.А.
за участю:секретаря судового засіданняМолотко А.В.
прокурораІвахненка І.С.
розглянув матеріали, які надійшли від т.в.о. начальника Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1,
за ч.1 ст.1726 КУпАП,

встановив:

ОСОБА_4, обраний депутатом Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області поточного VII скликання з листопада 2015 року, будучи згідно п.п.б) п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VII від 14.10.2014 та примітки до ст.1726 КУпАП суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення вимог ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VII від 14.10.2014, будучи обізнаним, що суб'єкти декларування зобов'язані щорічно до 01 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупціїдекларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством з питань запобігання корупції, несвоєчасно та без поважних причин оприлюднив 11 жовтня 2018 року на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію, яка охоплює період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року.

У судовому засіданні ОСОБА_4 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив наступне. Умислу на несвоєчасне подання декларації у нього не було, він вчинив всі дії необхідні для зміни ЕЦП, що підтверджується відповідним листом про те, що його заявка на зміну ЕЦП успішно прийнята. У зв'язку з цим він вважав, що вчасно, а саме 28 чи 29 березня 2018 року, подав декларацію. Про те, що можна перевірити подання декларації на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупціїчи на його поштовій скриньці він не знав.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_5 показав, що він є депутатом Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області та у нього також були проблеми з заповненням декларації, але він з ними впорався. ОСОБА_4 казав йому про проблеми з відправленням декларації, але потім вказав, що вирішив вказану проблему.

Заслухавши пояснення ОСОБА_4 та свідка, думку прокурора, який просив визнати винним ОСОБА_4 у вчиненні адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, вивчивши матеріали справи, суддя вважає, що вина ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного правопорушення доказана в повному обсязі та підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення та матеріалами справи про адміністративне правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до пункту 13 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктами декларування - є особи, зазначені у пункту 1, підпункті «а» пункту 2 частини 1 ст.3 Закону, інші особи, зобов'язані подавати декларації відповідно до цього Закону.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 є депутатом Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, будучи суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, 11.10.2018 року подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, тобто з порушенням вимог ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», подав шляхом заповнення на офіційному веб-сайті НАЗК декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається НАЗК.

У даному випадку, суб'єктивна сторона дій ОСОБА_4 виявилась у тому, що останній при обставинах, викладених в протоколі про вчинення корупційного правопорушення, а також вказаних в інших матеріалах справи, вчинив адміністративне корупційне правопорушення, передбачене ч.1 ст.1726 КУпАП, несвоєчасно, а саме 11.10.2018 року, без поважних причин, подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, декларацію про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції».

Згідно ст.1 Закону визначено, що правопорушення, пов'язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині 1 статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/ або цивільно-правову відповідальність.

Суддя дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди керуються Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року №1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Міжнародні стандарти протидії корупції зобов'язують держави вживати заходи для встановлення у своєму національному законодавстві відповідальності за вчинення корупційних діянь. Це закріплено, зокрема, у Главі ІІ «Кримінальної Конвенції про боротьбу з корупцією» від 27.01.1999 року, Главі ІІ Додаткового протоколу до неї від 15.05.2003 року, Главі ІІІ «Конвенції ООН проти корупції» від 31.10.2003 року, що ратифіковані Верховною Радою України 18.10.2006 року та є обов'язковими для України.

В рішенні від 08.10.2005 року скарга №8812/02 у справі «Wypych v. Poland» Європейський суд з прав людини відхилив скаргу члена місцевої ради в Польщі, який відмовився подати свою майнову декларацію, стверджуючи, що визначений законодавством обов'язок розкривати деталі його фінансового та майнового стану порушував статтю 8 Європейської конвенції про права людини.

Європейський суд з прав людини схвалив оприлюднення та інтернет-доступ до декларацій, вважаючи, що «широка громадськість має правомірний інтерес в тому, щоб пересвідчитися, що місцева політика є прозорою, а інтернет-доступ до декларацій робить доступ до такої інформації дієвим та простим». «Без такого доступу цей обов'язок не матиме практичного значення або реального впливу на міру поінформованості громадськості».

Відповідно до п.п. 12,13 розділу ІІ «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції» затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 року №1376, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення та пояснення по суті адміністративного правопорушення, які додаються до протоколу про адміністративне правопорушення, а також викласти мотиви своєї відмови, підписати його.

Особі, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, пропонується надати по суті вчиненого адміністративного правопорушення письмове пояснення, яке підписується зазначеною особою. Пояснення може додаватися до протоколу про адміністративне правопорушення окремо, про що робиться запис у ньому.

ОСОБА_4 надав пояснення, в яких, зокрема, зазначив, що він подавав декларацію у встановлений строк, але у зв'язку з тим, що поштова скринька була прив'язана до російського сайту, могла виникнути помилка чи збій в програмі.

Протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4 складений уповноваженою державою особою і дії посадової особи, що його складала в порядку передбаченому чинним законодавством, не оскаржувалися.

Відповідно до листа в.о. генерального директора ДП «Українські спеціальні системи» ОСОБА_6 №07-530 від 27.04.2018, технічних несправностей та перебоїв у роботі ресурсів порталу, які б завадили поданню документів з 01 січня 2018 року по 27 квітня 2018 року не зафіксовано, окрім 02 січня 2018 року та 15 березня 2018 року.

Тому посилання ОСОБА_4 про те, що він подавав декларацію у встановлений строк, але у зв'язку з тим, що поштова скринька була прив'язана до російського сайту, могла виникнути помилка чи збій в програмі, судом не приймається.

Суддя не бере до уваги показання свідка ОСОБА_5, оскільки вони не стосуються дій ОСОБА_4 щодо подання останнім декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік.

За наведених обставин посилання ОСОБА_4 щодо відсутності умислу та складу адміністративного правопорушення не спроможні.

За змістом ст.ст.279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатися суддею у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.

Згідно вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП суд повинен повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дати належну оцінку зібраним доказам. Зокрема, суд повинен з'ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи є винною дана особа в його вчиненні.

Своїми діями ОСОБА_4 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.1726 КУпАП, а саме несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно ст.33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що відповідно до ст.ст.34, 35 КУпАП пом'якшують чи обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддею не встановлено.

Таким чином, з огляду на характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу ОСОБА_4, ступінь його вини за адміністративне правопорушення, суддя дійшов висновку про накладення адміністративного стягнення у виді мінімального штрафу, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП.

Згідно ч.7 ст.285 КУпАП, постанова суду про накладення адміністративного стягнення за адміністративне корупційне правопорушення у триденний строк з дня набрання нею законної сили направляється відповідному органу державної влади, органу місцевого самоврядування, керівникові підприємства, установи чи організації, державному чи виборному органу, власнику юридичної особи або уповноваженому ним органу для вирішення питання про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, усунення її згідно із законодавством від виконання функцій держави, якщо інше не передбачено законом, а також усунення причин та умов, що сприяли вчиненню цього правопорушення.

Відповідно до ст.401 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п.п.5 п.4 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення: 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року № 2246-VIII, прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2018 року встановлений в розмірі 1762 гривні.

Так як на ОСОБА_4 накладається адміністративне стягнення, то відповідно до ст.401 КУпАП йому необхідно сплатити судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1726 ч.1, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Визнати ОСОБА_4 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_4 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п'ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_4 в дохід держави 352,40 грн судового збору.

Постанову суду у триденний строк з дня набрання нею законної сили направити до Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області для виконання вимог ч.7 ст.285 КУпАП.

Роз'яснити, що штраф має бути сплачений порушником не пізніше 15 днів з дня вручення йому цієї постанови, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України.

Відповідно до ч.2 ст.308 КУпАП у разі несплати штрафу у строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в поряду, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, а також витрати на облік вчиненого правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Є. А. Болибок