Справа № 513/155/18
Провадження № 3/513/53/18
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2018 року суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., за участю: секретаря судового засідання Райчевої Т.М., прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_1, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, захисника ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в смт.Сарата Одеської області матеріали, що надійшли з Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3/18-б, кв.3, фактично проживаючої в ІНФОРМАЦІЯ_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, начальника відділу доходів фінансового управління Саратської районної державної адміністрації Одеської області,

за ч.2 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Як зазначено в протоколі, ОСОБА_2, перебуваючи на посаді начальника відділу доходів фінансового управління Саратської районної державної адміністрації Одеської області, згідно з підпунктом «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», будучи суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, та відповідно до пункту 13 статті 1 цього ж Закону суб'єктом декларування, 01 листопада 2016 року придбала автомобіль «ОРЕL МОVANO», 2011 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1, вартістю 82080 гривень, що перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01.01.2016 року (68900 грн.). В порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст.172-6 КУпАП за кваліфікуючими ознаками: неповідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Під час розгляду справи ОСОБА_2 вину не визнала, посилаючись на те, що умислу на порушення вимог фінансового контролю у неї не було. 01.11.2016 року вона придбала автомобіль «OPEL MOVANO», 2011 року випуску, вартістю 82080 грн. Про придбання зазначеного автомобіля вона повідомила НАЗК у щорічній декларації за 2016 рік. Просила закрити провадження у справі, оскільки в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.176-2 КУпАП.

Захисник ОСОБА_3 просив закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, посилаючись на те, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, проводити перевірку декларацій особи уповноважено НАЗК, Департамент захисту економіки Національної поліції такими повноваженнями не наділений. Перевірку було розпочато 31 січня 2018 року, а всі докази було витребувано 29 січня 2018 року, тобто до початку перевірки. Про суттєві зміни у майновому стані (придбання вищевказаного автомобіля) ОСОБА_2 повідомила у щорічній декларації за 2016 рік.

Прокурор Бойко Н.В. під час розгляду справи зазначила, що в діях ОСОБА_2В є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому на неї належить накласти адміністративне стягнення, передбачене санкцією цієї статті.

Вислухавши думку прокурора Бойко Н.В., пояснення ОСОБА_2 та її захисника ОСОБА_3, дослідивши та оцінивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд приходить до наступного.

Наказом начальника фінансового управління Саратської районної державної адміністрації Одеської області № 7-0 від 07.11.2011 року ОСОБА_2 з 7 жовтня 2011 року призначено на посаду начальника відділу доходів фінансового управління Саратської районної державної адміністрації Одеської області.

22.06.2016 року наказом № 5-о начальника фінансового управління Саратської районної державної адміністрації Одеської області їй присвоєно шостий ранг категорії Б державної служби.

Згідно пп. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», посада ОСОБА_2 віднесена до субєктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідно до примітки ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції» до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище належать посади державної служби категорії "А" або "Б".

Відповідальність за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП настає у разі порушення вимог фінансового контролю, які полягають, зокрема, у неповідомленні чи несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно протоколу ОСОБА_2 інкримінують неповідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Ст. 8 КУпАП визначено, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Закони, які пом'якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Частинами 2, 3 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції, чинній станом на 01 листопада 2016 року) було визначено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку- нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Законом України № 1774-У11 від 06.12.2016 року були внесені зміни до частини 2 статті 52 вищевказаного Закону, а саме: слова "мінімальних заробітних плат, встановлених на" замінено словами "прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на".

Ст.8 Закону України «Про державний бюджет України на 2016 рік» установлено у 2016 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 1378 гривень.

У п.2.1 Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, затвердженої рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3, та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091 (в редакції, чинній станом на 01.11.2016 року), було визначено, що під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється.

Рішенням № 25 «Про внесення змін до Форми декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування» від 13.01.2017 року Національним агентством з питань запобігання корупції було внесено зміни у Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, затвердженої зазначеним рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091, а саме: слова «мінімальних заробітних плат» замінено словами та цифрою «прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня».

Зазначене рішення Національного агентства з питань запобігання корупції набрало чинності 17.02.2017 року.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 29 жовтня 2016 року уклала договір купівлі - продажу автомобіля «ОРЕL МОVANO», 2011 року випуску, вартістю 82080 гривень (з яких сума без ПДВ - 68400 грн., ПДВ - 13680 грн), що перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01.01.2016 року (1378 грн. х 50 = 68900 грн.). 01 листопада 2016 року вказаний автомобіль було зареєстровано на її ім'я. Отже ОСОБА_2 була зобовязана у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів, що ОСОБА_2 мала умисел на неповідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з ч.1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, обовязковими ознаками складу правопорушення є обєкт, обєктивна сторона, субєкт та субєктивна сторона. Відсутність хоча б однієї з цих ознак свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, необхідно встановити наявність субєктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із поняття правопорушення, повязаного з корупцією, визначеного в ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції», характеризується умисною формою вини.

В інформаційному листі від 22 травня 2017 року судової палати у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією, зазначено, що суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Доводи ОСОБА_2 про відсутність у неї прямого чи непрямого умислу на неповідомлення про суттєві зміни в майновому стані, суд вважає обґрунтованими, оскільки вони підтверджуються долученою до матеріалів справи щорічною декларацією за 2016 рік, яка була подана ОСОБА_2 до НАЗК (а.с. 38-46) та в якій у Розділі 6 зазначена інформація про придбання автомобіля «ОРЕL МОVANO», 2011 року випуску та вказана його вартість.

Окрім того, під час розгляду справи не було встановлено наявності в діях ОСОБА_2 мети на уникнення фінансового контролю щодо придбаного автомобіля, оскільки автомобіль був придбаний у законний спосіб та із законних джерел, зареєстрований у встановленому порядку та про його придбання ОСОБА_2 повідомила НАЗК у щорічній декларації за 2016 рік.

Таким чином, відсутня вина ОСОБА_2 у формі прямого чи непрямого умислу, як обовязкова ознака складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що унеможливлює притягнення її до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Пунктом 8 ч.1 ст.11 Закону "Про запобігання корупції визначено, що до повноважень Національного агентства належить, поміж іншого, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 3 ст.12 цього ж Закону встановлено, що у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або повязаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обовязковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше пяти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Ст. 48 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих субєктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Пунктом 1 Розділу 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р за № 201/30069 встановлено, що цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно З пунктами 2 - 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_2 була розпочата співробітниками Департаменту захисту економіки Національної поліції України 31 січня 2018 року (а.с. 9), а запити щодо витребування документів зроблені 23 січня та 29 січня 2018 року (а.с.10, 19), тобто до початку перевірки.

Окрім того, додані до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2, а також повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Таким чином, Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом проведення перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування.

Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Відповідно до п. 1 та п. 4 Загальних положень Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 р. N 81 покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції, не допускається.

Отже посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Усі дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно посадові особи НАЗК, у тому числі і вирішувати питання щодо притягнення особи до відповідальності.

Аналізуючи вищевказані норми та обставини справи, суд приходить до висновку, що всі дії щодо збирання доказів у даній справі проведені не уповноваженим органом.

За змістом ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку .

Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також зясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

Згідно зі ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно з пунктом 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 247, 279, 280, 283- 285 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією стосовно ОСОБА_2 закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через Саратський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя А. І. Бучацька