Тернівський районний суд м. Кривого Рогу
Дніпропетровської області
справа № 215/1590/18
номер провадження 3/215/746/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2018 року суддя Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1, розглянувши матеріал, який надійшов від Тернівського ВП КВП ГУ НП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, проживаючої та зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючої, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ГП № 317588 від 20.04.2018 року, 08.04.2018 р. о 17 год. 00 хв. гр. ОСОБА_2 знаходячись в магазині «Преміум», що розташований по вул. Ю. Смірнова, 26 в м. Кривому Розі, вчинила сварку з продавцем ОСОБА_3, під час якої висловлювалась в бік останньої нецензурною лайкою.

У судовому засіданні24.04.2018р. ОСОБА_2 вину не визнала та пояснила, що 08.04.2018 р. зайшла до магазину «Преміум» разом з друзями ОСОБА_4 та ОСОБА_5, щоб купити тютюнові вироби, однак продавець ОСОБА_3 відмовилась її обслуговувати через сварку, яка виникла тижнем раніше. В той час, як вони виходили з магазину до магазину зайшов чоловік ОСОБА_3 та почав бити ногою по дитячій колясці, штовхати її та її друзів. Вказаний конфлікт бачила продавець з квіткового магазину, який розташований поряд.

Частина 1 ст. 268 КУпАП передбачає, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені, серед іншого, статтею 173 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов'язковою.

24.04.2018 року до суду від Тернівського ВП КВП ГУ НП в Дніпропетровській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 317588 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, у якому ОСОБА_2 була повідомлена, що розгляд адміністративної справи відбудеться 24.04.2018 р.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні 24.04.2018 р. пояснив, що 08.04.2018 р., приблизно з 17-00 год. він разом з ОСОБА_2 та ОСОБА_5 зайшли до магазину «Преміум», для того щоб придбати тютюнові вироби, однак продавець відмовилась. В цей час в магазин зайшов невідомий йому хлопець та почав штовхати ОСОБА_2

24.04.2018 року по справі було оголошено перерву до 30.05.2018р. для виклику потерпілої ОСОБА_3 та свідка ОСОБА_5 явку якої зобовязувалась забезпечити правопорушник ОСОБА_2

Правопорушник ОСОБА_2, та свідок ОСОБА_5 в судове засідання на 30.05.2018р., не зявились.

30.05.2018р. у судовому засіданні потерпіла ОСОБА_3 пояснила, що 08.04.2018р. до магазину «Преміум» в якому вона працює продавцем зайшла ОСОБА_2 разом з якимось хлопцем та дівчиною, щоб купити пиво, але того пива яке вона хотіла не було, після чого ОСОБА_2 почала обурюватися та висловлювати в її адресу нецензурною лайкою, зривати цінники з товару. В цей час до магазину зайшов її чоловік ОСОБА_6 та вивів ОСОБА_2 з магазину. Під час конфлікту в магазині були присутні її чоловік ОСОБА_6 та інший продавець ОСОБА_7

Судом у судове засідання на 19.06.2018р. та 19.07.2018 р. викликались свідки ОСОБА_6, ОСОБА_7, явку яких зобовязувалась забезпечити потерпіла ОСОБА_3, однак останні у судові засідання не зявились.

У судовому засіданні 19.07.2018р. свідок ОСОБА_5 пояснила, що 08.04.2018 р., приблизно з 17-00 год. вона разом з ОСОБА_2 та ОСОБА_4 зайшли до магазину «Преміум», щоб придбати тютюнові вироби, однак продавець відмовилась їх продавати, пояснивши це їх відсутність. Після цього продавець почала провокувати конфлікт та зателефонувала своєму чоловіку. Через деякий час в магазин зайшов чоловік продавця ОСОБА_3 і почав висловлюватися на їх адресу нецензурною лайкою, виштовхувати ОСОБА_2 з магазину на вулицю.

Вислухавши пояснення ОСОБА_2, ОСОБА_3 і свідків, дослідивши надані докази в справі: протокол, заяву ОСОБА_3, пояснення ОСОБА_3, ОСОБА_2, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідальність за ст. 173 КпАП України передбачена у зв'язку з вчиненням дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обовязковою ознакою обєктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визнання як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за оплату, постійно, періодично або час від часу, зокрема підїзди, а також підземні переходи, стадіони.

Субєктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як убачається із протоколу про адміністративне правопорушення08.04.2018 р. о 17 год. 00 хв. гр. ОСОБА_2 знаходячись в магазині «Преміум», що розташований по вул. Ю. Смірнова, 26 в м. Кривому Розі, вчинила сварку з продавцем ОСОБА_3, під час якої висловлювалась в бік останньої нецензурною лайкою. В протоколі не вказано, чим саме порушено громадський порядок і спокій громадян, що є необхідним елементом складу правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно з поясненнями ОСОБА_3, 08.04.2018р. до магазину «Преміум» в якому вона працює продавцем зайшла ОСОБА_2 разом з якимось хлопцем та дівчиною, щоб купити пиво, але того пива яке вона хотіла не було, після чого ОСОБА_2 почала обурюватися та висловлювати в її адресу нецензурною лайкою, зривати цінники з товару. В цей час до магазину зайшов її чоловік ОСОБА_6 та вивів ОСОБА_2 з магазину. Під час конфлікту в магазині були присутні її чоловік ОСОБА_6 та інший продавець ОСОБА_7

Однак, пояснення ОСОБА_3 не можуть бути належними доказами у справі, адже, згідно ст. 250 КУпАП взагалі не віднесені до джерел доказування, а крім цього, мають упереджений характер, оскільки ОСОБА_3 є зацікавленою особою у притягненні ОСОБА_2 до відповідальності.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Виходячи з того, що в матеріалах адміністративної справи відсутні відомості про свідків, які б могли підтвердити факт вчинення ОСОБА_2 дрібного хуліганства, суд позбавлений можливості встановити факт події. Також будь-яких інших доказів до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено.

Відповідно до ст. 62 ч.3 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до Рішення Конституційного суду України, від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010, Конституційний принцип правової держави передбачає встановлення правопорядку, який повинен гарантувати кожному утвердження і забезпечення прав і свобод людини (статті 1, 3, частина друга статті 19 Основного Закону України). Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: права і свободи людини і громадянина, закріплені в Конституції, не є вичерпними; конституційні права і свободи не можуть бути скасовані; при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод (стаття 22); громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом (частина перша статті 24); юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (частина друга статті 61); обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62); конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України (частина перша статті 64).

Конституційний Суд України на підставі наведеного дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Відповідно до ст. 252 КпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КпАП України передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Однак в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б підтверджували вчинення ОСОБА_2 дій зазначених у диспозиції ст. 173 КпАП.

З огляду на викладене, суддя позбавлений можливості вирішити питання чи є в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ознаки проступку, за який законом встановлено адміністративну відповідальність.

Згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, оскільки адміністративне правопорушення ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП вчинено 08.04.2018 р., провадження у справі підлягає закриттю, у зв'язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 38, 173, 247, 251, 252, 268, 280, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв'язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова суду може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до апеляційного суду Дніпропетровської області через Тернівський районний суд м. Кривого Рогу.

Суддя: