Провадження № 3/638/3854/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2018 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого Аркатової К.В.,

секретаря Подосокорської А.О.,

за участю прокурора Кіншакової Н.В.,

правопорушниці ОСОБА_1,

розглянувши матеріал, який надійшов з Департаменту управління захистку економіки в Харківській області Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, головного державного інспектора відділу реєстрації та обліку платників управління обслуговування платників, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрований: ІНФОРМАЦІЯ_2, проживає: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу ОСОБА_1 вступив на державну службу 25.10.2010 року, прийнявши присягу державного службовця. Наказом №257-0 від 28.09.2016 року останнього переведено з Київської ОДПІ м.Харкова ГУ ДФС у Харківській області з 29.09.2016 року та призначено на посаду заступника начальника Управління начальника відділу адміністрування ПДВ управління податків і зборів з юридичних осіб Центральної об'єднаної державної податкової інспекції м.Харкова ГУ ДФС в Харківській області. ОСОБА_1 відповідно до наказу №138-0 від 19.05.2017 року призначений на посаду головного державного інспектора відділу реєстрації та обліку платників управління обслуговування платників на період відпустки по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку ОСОБА_2 та на період відпустки по догляду за дитиною до досягнення нею шестирічного віку ОСОБА_3 до фактичного виходу однієї з них на роботу. Раніше присвоєне спеціальне звання радника податкової та митної справи ІІІ рангу підтверджено.

Відповідно до наказу №351-0 від 22.12.2017 року про звільнення, ОСОБА_1 22.12.2017 року звільнено з посади головного державного інспектора відділу реєстрації та обліку платників управління обслуговування платників Центральної ОДПІ м.Харкова Головного управління ДФС у Харківській області у зв'язку з закінченням строку трудового договору, п.2 ст.36 КЗпП.

ОСОБА_1, перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу реєстрації та обліку платників управління обслуговування платників Центральної ОДПІ м.Харкова Головного управління ДФС у Харківській області, будучи, згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктом на якого поширюється дія цього Закону та згідно абзацу 14 частини 1 статті 1 цього ж Закону суб'єктом декларування в порушенні вимог ч.2 ст.45 вказаного Закону несвоєчасно, без поважних причин, а саме пізніше 22 грудня 2017 року (включно), оприлюднив 22.01.2018 року на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції Е-декларацію перед звільненням, яка охоплює період з 01.01.2017 року по 22.12.2017 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Прокурор Кіншакова Н.В. у судовому засіданні просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки в діях останнього є склад адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, зазначивши, що створив та направив декларацію, проте не перевірив її наявність на сайті, умислу не мав.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників процесу, прийшов до наступного.

24 червня 2018 року оперуповноваженим УЗЕ в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України складено протокол про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією №285 відносно ОСОБА_1

На підставі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з абзацом 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», спеціально уповноваженими суб'єктами у сфері протидії корупції визначені органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України та Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до ч.3 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Згідно статті 48 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб'єктами декларування, такі види контролю:

1)щодо своєчасності подання;

2)щодо правильності та повноти заповнення:

3)логічний та арифметичний контроль.

Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Відповідно до п.п. 2-5 розділу ІІ «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації субєктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це субєкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства, в якому працює (здійснює діяльність) субєкт декларування, та спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку. Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо встановлення своєчасності подання суб'єктом декларування декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 11 квітня 2018 року по справі № 814/886/17.

Також, відповідно п. 12 Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції, протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, разом із копією рішення Національного агентства та іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАП, за обставинами, викладеними в протоколі, проводилась органом, до компетенції якого такі функцій не входять, а саме: працівниками УЗЕ в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України, які в порушення норм діючого законодавства, за відсутності даних щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК щодо результатів такої перевірки тощо, самостійно провели контроль та перевірку своєчасності подання останнім декларації.

В матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України обґрунтованого висновку або рішення про порушення ОСОБА_1 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні відомості про проведення НАЗК відповідної перевірки, повідомлення про результати такої перевірки.

Посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відповідно до п.4 розділу ІІ «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», мають право, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації суб'єктом декларування відповідно до вимог Закону, після отримання письмового повідомлення від НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкта, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику, на підставі отриманих матеріалів складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законодавством порядку.

Таким чином, у суду відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що належних та допустимих доказів вчинення останнім адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, визначеного ч. 1 ст. 172-6 КУпАП суду не надано, а ті що надані в якості підтвердження вчинення правопорушення, - суд визнає недопустимими з наведених вище обставин. Зазначене узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Вєренцов проти України" від 11 квітня 2013, згідно якого, відповідальність за порушення встановленого порядку не може наступати, якщо зазначений порядок не було достатньо чітко встановлено внутрішнім законодавством. У разі браку чітких та передбачуваних законів, що встановлюють певні правила, покарання осіб за порушення неіснуючого порядку, суперечить принципу "ніякого покарання без закону", що закріплений у ст. 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 1ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч.1 ст.172-6 КУпАП, Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції», ст.ст. 38, 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити на підставі п.1. ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня проголошення.

Головуючий: