Справа № 522/6166/18
Провадження №3/522/3680/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2018 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м.Одеси Кічмаренко С.М.., за участю прокурора Острік О.В., захисника ОСОБА_1В, особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відносно:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки

м. Знамянка, Кіровоградської області, працюючої начальником Одеського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» ПАТ «Українська залізниця», зареєстрованої та проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2

за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч.2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси з відділу Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшов протокол та додані до нього матеріали відносно ОСОБА_2 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Згідно протоколу №311 від 06.04.2018 року, ОСОБА_2, перебуваючи на посаді начальника Одеського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» ПАТ «Українська залізниця», тобто будучи субєктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», у десятиденний строк з моменту придбання рухомого майна, згідно договору купівлі-продажу від 20.06.2017р. а саме автомобілю марки «SMART FORTWO», вартістю 149 000 грн., не подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року (50*1600 грн=80000 грн), чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, не визнала та повідомила, що в березні 2017 року вона отримала електронний цифровий підпис в інформаційно- обчислювальному центрі Одеської залізниці, після чого заповнила свою електронну декларацію за 2016 рік де в п.6 «Цінне рухому майно-транспортні засоби», вказала придбаний нею у жовтні 2015 року автомобіль «SMART FORTWO», 2007 року випуску чорного кольору, подавши її до НАЗК. У червні 2017 року вона вирішила здійснити обмін свого автомобілю на інший «SMART FORTWO», 2011 року випуску у звязку з тим, що вона не врахувала його технічне оснащення. За допомогою свого знайомого, ОСОБА_3, голови аматорського клубу Смарт у м.Одесі вона знайшла відповідний автомобіль та 20.06.2017р. в ТСЦ на вул.Ак.Корольова,5 здійснила обмін автомобілями без будь-яких доплат. При перереєстрації автомобіля в МРЕО, вона не звернула увагу, на допущену технічну помилку в графі оцінка автомобілю, а саме замість 49 000, було помилково вказано суму 149 000 грн. У звязку з тим, що вона кошти за нього не сплачувала, зміни в своєму майновому стані до НАЗК не подавала. Враховуючи вищезазначені обставини, а також ті обставини, що у неї не було прямого чи непрямого умислу направленого на вчинення правопорушення, просила суд закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2ст.172-6 КУпАП, у звязку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

У судовому засіданні прокурор надав пояснення про те, що в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності наявний склад адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч.2ст.172-6 КУпАП, у звязку з чим просить накласти на правопорушника адміністративне стягнення.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1,2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна ( умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суддя під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а в даному випадку про адміністративне корупційне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов'язаний з'ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції» або, з огляду на час вчинення правопорушення чи розгляду в суді,Законом України «Про запобігання корупції»; чи є особа винною в його вчиненні, отже чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Суддя також повинен з'ясувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням останньою службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Частиною 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Диспозиція 2 ст. 172-6 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

З суб'єктивної сторони дане адміністративне правопорушення передбачає наявність умисної форми вини. Зокрема, відповідальність за неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування настає за умови, що суб'єкт усвідомлював протиправний характер своїх дій і мав прямий умисел спрямований на ухилення від повідомлення чи несвоєчасне повідомлення про відповідні зміни НАЗК, керуючись особистим інтересом чи інтересами третіх осіб. Вчинення такого діяння через необережність не охоплюється санкцією ч. 2 ст. 172-6 КУпАП і виключає притягнення до адміністративної відповідальності.

Як передбачено в ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм засвідчує, що склад правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисна дія, зокрема умисне неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані особи.

Разом з цим, з протоколу про адміністративне правопорушення не вбачається наявність умисної форми вини ОСОБА_2 в частині неповідомлення без поважних причин про суттєві зміни у її майновому стані, наявність такого умислу не доведена прокурором.

Згідно п.2 роз'яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017, під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення також звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 (справа №1-27/2010).

Матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять будь-яких доказів, що безпосередньо, поза розумним сумнівом вказували б на наявність у ОСОБА_2 умислу (прямого чи непрямого) та відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, на неповідомлення про суттєві зміни у її майновому стані.

Суд, приймає до уваги дані обставини та доводи ОСОБА_2, про те, що у неї не було умислу на неповідомлення про суттєві зміни у її майновому стані за 2017 рік, а прокурором в судовому засіданні не доведено протилежного. З огляду на наведене, в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Крім того, згідно наявного в матеріалах справи висновку експертного, автотоварознавчого дослідження по визначенню ринкової вартості автомобіля № 6215 від 25.04.2018р. «SMART FORTWO», реєстраційний номер НОМЕР_1 його вартість станом на 20.06.2017р. складає 78 498, що не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП, розпочате адміністративне провадження підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 284 КУпАП орган, який розглядає справу, за наявності обставин, передбачених у ст. 247 КУпАП, виносить постанову про закриття справи.

Керуючись п. 1 ст. 247 ст. ст. 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.172-6 ч.2 КУпАП стосовно ОСОБА_2, закрити у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня винесення постанови

Суддя: С.М.Кічмаренко

11.07.2018