АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2018 року суддя Апеляційного суду міста Києва Мосьондз І.А., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дарницького районного суду міста Києва від 23 квітня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Дарницького районного суду міста Києва від 23 квітня 2018 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-5 КУпАП, та накладено на неї стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану постанову скасувати, вважаючи її незаконною, через невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи та порушення суддею норм матеріального і процесуального права.

В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що знайдена під час проведення перевірки пляшка спиртного без належної акцизної марки належить ОСОБА_2, яка є продавцем у магазині, та знаходилась серед її особистих речей без мети продажу. Вважає, що суб'єктом відповідальності за ст.164-5 КУпАП є саме продавець ОСОБА_2, оскільки вона є посадовою особою.

Крім цього, за доводами апелянта, протокол про адміністративне правопорушення складено без її участі, що позбавило її можливості надати будь-які пояснення.

Також не погоджується з накладеним на неї адміністративним стягненням, оскільки суд, в порушення ст.33 КУпАП, не врахував дані про її особу, наявність обставин, що пом'якшують стягнення.

За наслідками апеляційного розгляду просить постанову суду скасувати та закрити провадження у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Одночасно подала клопотання про поновлення їй строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що вона не була належним чином повідомлена про дату та час судового розгляду, який відбувся без її участі, зі змістом оскаржуваної постанови ознайомилася лише 05.06.2018 року, після чого, в межах строку на апеляційне оскарження, звернулася зі скаргою до суду.

З огляду на те, що судове засідання відбулося за відсутності ОСОБА_1, і матеріали справи не містять доказів того, що вона була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, а копію оскаржуваної постанови отримала лише 05.06.2018 року, про що свідчить копія поштового конверту (а.с.29) суд задовольняє клопотання апелянта та поновлює їй строк на апеляційне оскарження.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1, яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями статей 251 та 252 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

За протоколом про адміністративне правопорушення № 4/26-15-40-01 від 01.03.2018 року, складеного щодо ОСОБА_1 та розглянутого судом, 19.02.2018 року о 16 год. 40 хв. за адресою: вул. Драгоманова, 23-Б працівниками ГУ ДФС у місті Києві встановлено факт зберігання з метою подальшої реалізації алкогольних напоїв без марок акцизного податку, чим порушено п.11 ст.3, п.226.9 ст.226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами та доповненнями) та ст.11 Закону України від 19.12.1995 № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів». Також виявлено порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: реалізація тютюнових виробів через реєстратор розрахункових операцій без застосування режиму попереднього програмування, чим порушено п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР (із змінами та доповненнями), згідно акта про результати фактичної перевірки з питань додержання суб'єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов'язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами № 26/673/40/ від 26.02.2018.

За наслідками розгляду протоколу суд першої інстанції дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-5 КУпАП.

Суд апеляційної інстанції вважає таке рішення законним та обґрунтованим, оскільки воно ґрунтується на наявних у матеріалах справи доказах.

Апеляційним переглядом встановлено, що суддя розглянув справу у відповідності до положень ст.ст.245, 252, 280, 283 КУпАП, всебічно, повно та об'єктивно дослідив обставини справи про адміністративне правопорушення, а тому обґрунтовано та на законних підставах дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 порушенняп.11 ст.3, п.226.9 ст.226 Податкового кодексу України, ст.11 Закону України від 19.12.1995 № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» та п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Зокрема, згідно з актом перевірки від 26.02.2018 року № 26/673/40/, яка проводилася уповноваженими особами Головного управління ДФС у м. Києві, за участі представника суб'єкта господарювання - ОСОБА_3, встановлено факт зберігання з метою подальшої реалізації коньяку Бренді «Сент Ремі Аутентік В.С.О.П.» 0.7л, 40% об., обклеєного маркою акцизного податку, яка не відповідає встановленим зразкам.

Також встановлено, що ФОП ОСОБА_1.» здійснювалась реалізація тютюнових виробів через реєстратор розрахункових операцій без застосування режиму попереднього програмування.

Наведені обставини, встановлені за результатами проведеної перевірки, підтверджуються також доданими фотографіями з місця продажу, з яких вбачається неналежне зберігання підакцизних товарів.

Суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими доводи апеляційної скарги щодо невірного встановлення суб'єкта відповідальності, а також належності знайденої пляшки спиртного без акцизної марки продавцю ОСОБА_2, яка зберігала її без мети збуту.

Диспозицією ст.164-5 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, на яких немає належним чином розміщених марок акцизного збору, або з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного збору посадовими особами підприємств-виробників, імпортерів і продавців цих товарів.

Таким чином, суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення є посадові особи підприємств-виробників, імпортерів і продавців цих товарів, до яких належить і фізична особа-підприємець, яка має відповідну ліцензію на продаж підакцизних товарів, і здійснює їх реалізацію. Водночас, продавець лише є найманим працівником суб'єкта підприємницької діяльності.

Суд апеляційної інстанції також приймає до уваги те, що перевірка відбувалася за участі представника суб'єкта господарювання - ФОП ОСОБА_1.», що вбачається зі складного акта, проте в ньому не зазначено жодного зауваження чи застереження з приводу належності вказаної пляшки коньяку Бренді «Сент Ремі Аутентік В.С.О.П.» продавцю ОСОБА_2 Факт зберігання цієї пляшки в місці продажу товарів не заперечує ОСОБА_1

Зі змісту складного за результатами перевірки акта також вбачається, що для ознайомлення з матеріалами перевірки, надання пояснень та документів щодо фактів, викладених в акті, пропонувалося з'явитися до відповідного органу у вказаний строк. Однак, ОСОБА_1 чи її представник, який отримав копію примірника акта, для надання пояснень з приводу виявлених порушень не з'явилися, у зв'язку з чим посадовими особами Головного управління ДФС у м. Києві було складено протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 без її участі.

Всупереч доводам апелянта, суд першої інстанції, накладаючи на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст.164-5 КУпАП, врахував передбачені ст.33 КУпАП обставини, та наклав стягнення, що відповідає вимогам закону.

Таким чином, всебічно та повно дослідивши обставини справи, суд обґрунтовано дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.164-5 КУпАП, та ухвалив законне рішення про притягнення її до адміністративної відповідальності, яке суд апеляційної інстанції залишає без змін, а подану апеляційну скаргу - без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Постанову Дарницького районного суду міста Києва від 23 квітня 2018 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-5 КУпАП, та накладено на неї стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн., залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 - без задоволення.

Постанова суду апеляційної інстанції є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Мосьондз