П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2018 року

Рівненський міський суд в особі судді Сидорука Є.І., при секретарі Григорчук В.М., з участю прокурора Бабича О.А., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, захисника адвоката ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду протокол про адміністративне корупційне правопорушення, що надійшов з Управління захисту економіки в Рівненській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженку ІНФОРМАЦІЯ_2, яка працює головним державним інспектором з питань фінансування, бухгалтерського обліку та звітності Рівненського ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, не судимої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, -

ВСТАНОВИВ:

До Рівненського міського суду від Управління захисту економіки в Рівненській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшов протокол про адміністративне корупційне правопорушення № 175 від 11.10.2018 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП ОСОБА_3, з якого вбачається, що остання, будучи головним державним інспектором з питань фінансування, бухгалтерського обліку та звітності Рівненського ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області несвоєчасно подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим порушила вимоги фінансового контролю, що відноситься до адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, відповідальність за що передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_3 свою вину у скоєнні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП не визнала, мотивуючи це відсутністю у своїх діях події та складу адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, а тому просила суд, закрити провадження по справі на підставі ст. 247 КУпАП.

Захисник ОСОБА_3, адвокат ОСОБА_2 підтримала думку своєї підзахисної та зазначила, що відповідно до п. 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, контроль щодо своєчасності подання декларації здійснює саме Національне агентство з питань запобігання корупції. Працівники національної поліції вправі виключно у випадку встановлення факту неподання декларації субєктом декларування, після отримання письмового повідомлення з НАЗК, на підстав отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення. Також зазначила, що ОСОБА_3 несвоєчасно подала декларацію з поважних на те причин, так як здійснювала постійний догляд за своїм малолітнім сином, який народився передчасно, та потребував постійного догляду.

Прокурор Бабич О.А. в судовому засіданні підтримав позицію, викладену в протоколі про адміністративне правопорушення № 175 від 11.10.2018. Зазначив, що в діях ОСОБА_3, яка несвоєчасно подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, а тому просив притягнути її до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 850 грн.

Заслухавши думку учасників судового процесу та дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного висновку.

Стаття 19 Конституції України встановлює - органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Рішенням ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі "Щокін проти України" визначено концепцію якості Закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні.

Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу "якості закону". В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

При цьому, вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід враховувати об'єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об'єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації. Диспозиція цієї норми щодо об'єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Так, примітка до ст. 172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб'єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ч. 1 ст. 172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння і для кваліфікації діяння за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом.

Частиною 1 ст. 45 Закону України від 14.10.2014 N 1700-VII "Про запобігання корупції" визначено кінцевий термін (часові межі), коли уповноважені на те особи зобов'язані подати декларацію, зокрема вміщено формулювання "щорічно до 1 квітня".

Беручи до уваги положення ст. 7 КУпАП, згідно з якою "застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом", тобто яка передбачає чітке виконання передбачених законом норм, а отже, забороняє притягнення особи до адміністративної відповідальності за аналогією, тобто унеможливлює застосування по аналогії норм, що закріплюють склад правопорушень.

Конструктивною ознакою правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх, відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

В судове засідання ОСОБА_3 та її захисником були надані медичні документи, а саме: виписка із карти розвитку новонародженого сина № 1812 який народився в 27-28 тижнів, 13.07.2017, довідка про огляд в педіатра, довідки про проведення нейросонографії.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

У відповідності до ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне порушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 252 КУпАП передбачає орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення, складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 статті 256 КУпАП передбачено у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я по батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до відповідальності та інше.

З протоколу № 175 від 11.10.2018 вбачається, що ОСОБА_3 головний державний інспектор з питань фінансування, бухгалтерського обліку та звітності Рівненської ОДПІ Головного Управління ДФС в Рівненській області, будучи згідно підпунктів «в», «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», державним службовцем, посадовою особою центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної податкової політики та державної політики у сфері державної митної справи субєктом, на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог фінансового контролю, передбачені частиною 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно без поважних причин подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, чим вчинила правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» особи, зазначені в пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини 1 статті 3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті НАЗК декларацію за минулий рік за формою, що визначається НАЗК.

Згідно рішення НАЗК від 10.06.2016 № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 № 960 /29090, декларація заповняється та подається особисто субєктом декларування на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, шляхом заповнення електронної форми особами, зазначеними в п.1, пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», упродовж періоду, коли такі особи здійснюють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, - щороку у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року декларацію, що охоплює попередній звітний рік (період з 01 січня по 31 грудня включно).

У ОСОБА_3 виник обовязок подати в НАЗК декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік в термін до 00:00 год. 01.04.2018.

Згідно відомостей Реєстру НАЗК на веб-сайті «nazk.gov.ua», встановлено, що ОСОБА_3 подала щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік 10.04.2018 о 14 год. 06 хв.

Згідно відомостей Акредитованого центру сертифікації ключів ІДД ДФС електронний цифровий підпис ОСОБА_3В, виробила 13.03.2017 діючий до 13.03.2019 .

Як стверджується в протоколі, головний державний інспектор з питань фінансування, бухгалтерського обліку та звітності Рівненської ОДПІ Головного Управління ДФС в Рівненській області ОСОБА_3, несвоєчасно без поважних причин подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Датою вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією є гранична дата до закінчення якої необхідно було подати вказану декларацію, тобто 01.04.2018.

Датою виявлення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією є дата зібрання усіх матеріалів відносно ОСОБА_3 та складання протоколу про адміністративне, пов'язане з корупцією, протоколу, тобто 11.10.2018.

Згідно п. 4 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК № 56 від 10.02.2017 у випадку встановлення факту неподання декларації субєктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це субєкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства, в якому працює (здійснює діяльність) субєкт декларування, та спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку.

Пунктом 5 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК № 56 від 10.02.2017 встановлено, якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Суд звертає увагу на те, що протокол про адміністративне правопорушення, пов'язаного з корупцією, складається уповноваженою на те посадовою особою, зокрема посадовою особою органів внутрішніх справ (Національної поліції) та Національного агентства з питань запобігання корупції (п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП), і повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Однак, згідно ст. 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана ВРУ, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами ВРУ, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами КМУ, а також виданими відповідно до них актами МВС України, іншими нормативно-правовими актами.

При цьому, згідно Закону України "Про засади державної антикорупційної політики у Україні на 2014-2017 р.р." - не передбачено повноваження посадових осіб Національної поліції України щодо проведення будь-яких перевірок з метою запобігання, виявлення та припинення правопорушень, пов'язаних з корупцією, а тому на думку суду, всі докази, отримані на підставі вказаної перевірки Управління захисту економіки в Рівненській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України і додані до вищевказаного протоколу № 175 від 11.10.2018 є недопустимими, враховуючи, що перевірка була проведена неуповноваженою на те особою, а також, що факт несвоєчасного подання ОСОБА_3 декларації був виявлений працівниками УЗЕ в Рівненській області, які всупереч вимог ст. 49 Закону України "Про запобігання корупції" направили вказані матеріали перевірки не до НАЗК, які повноважні Законом здійснювати вказані перевірки, а до прокуратури Рівненської області, які в свою чергу, направили вказані матеріали до УЗЕ в Рівненської області ДЗЕ НПУ з метою проведення перевірки.

Суд встановив, що у протоколі вказана дата вчинення правопорушення, гранична дата до закінчення якої необхідно було подати вказану декларацію до 01.04.2018, а дата виявлення правопорушення вказана як дата зібрання усіх матеріалів та складення протоколу 11.10.2018, що суперечить змісту протоколу N 175 від 11.10.2018, в якому вказано, що ОСОБА_3 нібито несвоєчасно подала декларацію, про що матеріали надійшли до УЗЕ в Рівненській області 14.09.2018 за Вх. N 5797, зареєстровані в ГУНП в Рівненській області в Журналі єдиного обліку за N 979 від 14.09.2018. Однак, не вказано звідки надійшли вказані матеріали, а тому доводи особи, яка склала протокол про те, що виявлене правопорушення сталося під час перевірки УЗЕ не ґрунтуються на вимогах Закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про неможливість безумовної констатації несвоєчасності подачі ОСОБА_3 електронної декларації в строк до 01.01.2018 та з урахуванням Рішенням ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі "Щокін проти України", яким визначено концепцію якості Закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні та про відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу "якості закону" та у разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід, а тому вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи, суд вважає, що в даному випадку у діях ОСОБА_3 відсутній склад адміністративного правопорушення пов'язаного з корупцією, передбачено ч. 1 ст. 172-6 КупАП, у зв'язку з чим, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закриває провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно вказаної особи за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 7,36,172-6,247,251,252,256,276 КУпАП, Законом України "Про запобігання корупції" , суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАПза відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду виключно особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Суддя : Сидорук Є.І.