Справа № 399/4/18
Номер провадження 3/404/621/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2018 року м. Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Загреба І.В., за участю прокурора Федотової М.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер ПП НОМЕР_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, українця, громадянина України, суддя Онуфріївського районного суду Кіровоградської області у відставці, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, раніше до адміністративної та кримінальної відповідальності не притягувався,

- за ст.172-6 ч.1, ст.172-6 ч.2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Із протоколів:

ОСОБА_1 будучи суддею Онуфріївського районного суду Кіровоградської області, та відповідно до підпункту «г» пункту 1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись субєктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», який станом на 01.09.2016 року, тобто на день початку роботи системи подання та оприлюднення відповідно до положень Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, займав згідно зі ст.50 вказаного Закону відповідальне становище, будучи зобовязаним абз.2 п.2 розділу ХIII Закону, п.п.1 п.1 Рішення НАЗК від 10.06.2016 року №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», за період, не охоплений раніше поданими деклараціями (далі-декларація перед звільненням), у терміни, передбачені підпунктом 2 пункту 5 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації ЄДРД осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року №3, зареєстрованого Мінюсті 15.07.2016 року за №959/29089, який (ОСОБА_1К.) 15.09.2016 року припинив діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування з власної ініціативи, несвоєчасно (29.03.2017р.) подав декларацію перед звільненням, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.172-6 ч.1 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 будучи суддею Онуфріївського районного суду Кіровоградської області, та відповідно до підпункту «г» пункту 1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись субєктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», який станом на 01.09.2016 року, тобто на день початку роботи системи подання та оприлюднення відповідно до положень Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, займав згідно зі ст.50 вказаного Закону відповідальне становище, будучи зобовязаним ч.2 ст.52 Закону, п.п.1 п.1 Рішення НАЗК від 10.06.2016 року №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», подавати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларуваня, передбачені ст.52 ч.2 Закону, з 01.09.2016 року, отримавши 15.09.2016 року дохід у сумі 213 871 грн. 16 коп., з яких оклад - 7250 грн., доплата за адмінпосаду -395 грн. 45 коп., вислугу років 3171 грн. компенсацію відпустки 203 054 грн. 61 коп., не подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.172-6 ч.2 КУпАП.

На день розгляду справи до канцелярії суду, від ОСОБА_1 надійшло письмове клопотання про направлення для належного оформлення матеріалів справи про притягнення до адміністративної відповідальності щодо ОСОБА_1 до органу, який порушив адміністративне провадження, мотивуючи його тим, що всупереч пункту 5 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року №1376 (в редакції від 04.08.2017 р.), погодженим з головою Національної поліції України, заступником Генерального прокурора та Генеральним прокурором України, який зареєстровано та Міністерстві юстиції України 01.12.2015 року за №1496/27941 та 06.09.2017 року р., протоколи відносно нього складені не на бланках, які виготовлені друкарським способом, окрім того не вірно зазначено його місце народження, що підтверджується копією паспорту.

В судовому засіданні прокурор Федотова М.О. не заперечила проти задоволення клопотання ОСОБА_1, вказавши, що вказані недоліки потребують усунення органом, який порушив адміністративне провадження.

Суддя, заслухавши прокурора, дослідивши клопотання ОСОБА_1, приходить до такого висновку.

При розгляді справ про адміністративне правопорушення керуюся в тому числі й Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини.

Так, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі ЄКПЛ або Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обовязковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року. Конвенція набула чинності для України 11.09.1997 року.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи.

Прецедентна практика ЄСПЛ, застосовуючи критерій суворості покарання за вчинення адміністративного правопорушення, санкція за вчинення якого у КУпАП передбачає адміністративний арешт, відносить адміністративні правопорушення до кримінально-правової сфери з усіма гарантіями статті 6 Конвенції.

Разом з цим, і інші адміністративні правопорушення можуть підпадати під сферу дії кримінально-правового аспекту статті 6 Конвенції.

Зокрема, позицію ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «…суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)».

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення відповідно до ст.245 КУпАП зокрема є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по - батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно ч.2 ст.251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Разом з тим, в порушення вимог ст.256 КУпАП, відомості у протоколі про адміністративне правопорушення викладено неповно, а саме:

- у протоколі про адміністративне правопорушення невірно вказано місце народження особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що підтверджується копією паспорта.

Крім того, всупереч пункту 5 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року №1376, протокол про адміністративне правопорушення, повязаний з корупцією складений не на бланку, що виготовлений друкарським способом. Усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою.

У відповідності до п.7 Розділу II «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року №1376, не допускається закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як протокол підписаний особою, відносно якої він складений. Вищезазначені недоліки не дають можливості об'єктивно розглянути дану справу, у зв'язку з чим матеріали справи про адміністративне правопорушення підлягають поверненню до Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ Національної поліції України для належного оформлення, що узгоджується з правовою позицією, яка викладена в п.12 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», якою визначено, що норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.256, 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, за ст.172-6 ч.1, ст.172-6 ч.2 КУпАП направити до Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ Національної поліції України для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського районного суду

м. Кіровограда І.В.Загреба