Справа № 296/214/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" березня 2018 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді: Покатілова О.Б.,

при секретарі: Бондарчук А.Г.

за участю прокурора: Толочко І.О.

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

захисника ОСОБА_2

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, які надійшли з Управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродж. ІНФОРМАЦІЯ_2, гр-ки України, ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючої суддею Господарського суду Житомирської області, прож. за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4,

за порушення вимог ч.2 ст. 172-6 КпАП України, -

В С Т А Н О В И В:

До Корольовського районного суду м. Житомира 05 січня 2018 року з Управління захисту економіки в Житомирській області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КпАП України.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією № 1 від 03.01.2018 року, складеного оперуповноваженим УЗЕ в Житомирській області ДЗЕ Національної поліції України ст. лейтенантом поліції ОСОБА_3 ОСОБА_1 обвинувачується у наступному.

Так, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді судді Господарського суду Житомирської області, будучи відповідно до підпункту «ґ» пункту 1 частини 1 статті ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону), примітки до статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, несвоєчасно (лише 01.12.2017 о 10:04) повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, а саме: придбання 12.01.2017 майна - автомобіля TOYOTA RAV 4 вартістю 149 000 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

08.01.2009 наказом Голови Господарського суду Житомирської області № 7-к, відповідно до Постанови Верховної Ради України № 695-VI «Про обрання суддів» від 18.12.2008 ОСОБА_1 обрано суддею Господарського суду Житомирської області безстроково з 18.12.2008 року.

Приписами статті 3 Закону визначено коло осіб, на яких поширює свою дію цей Закон, зокрема підпунктом «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону, передбачено його розповсюдження на суддів.

Крім того відповідно до примітки ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції» судді відносяться до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Отже, ОСОБА_1 є суб'єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, у тому числі за статтею 172-6 КУпАП.

Відповідно до частини першої статті 45 Закону особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб- сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Приписами статті 56 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» також визначено, що судді зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У той же час, згідно ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб - сайті Національного агентства.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обовязкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч, 5 ст. 12 Закону.

Так, згідно п.п. 1 п. 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 18.08.2016 № 1, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 за № 1153/29283 і набрало чинності з 23.08.2016, Національне агентство з питань запобігання корупції (за текстом - НАЗК) визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи:

Перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування - повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших субєктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Крім цього, зазначена у пункті 1 цього ж рішення декларація (повідомлення) подається згідно із Законом шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб - сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (за текстом - Порядок), затвердженого Рішенням НАЗК №3 від 10.06.2016, яке зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089 зі змінами від 06.09.2016 № 20, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 18.10.2016 за № 1366/29496, від 02.12.2016 № 132, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 23.01.2017 за № 99/29967, субєкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання- доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Відповідно до ст. 179, 180 Цивільного кодексу України майно предмети матеріального світу, які перебувають у власності суб'єкта права (фізична особа, юридична особа, держава, Український народ), у тому числі: окрема річ, сукупність речей, майнові права та обов'язки.

Крім того ст. 181 Цивільного кодексу України визначає, що рухомими речами є речі, які можливо переміщувати у просторі.

Відповідно до ст. 316, 334 вказаного Кодексу правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування (за текстом - Реєстр), за 2016 рік у власності ОСОБА_1 перебував лише легковий автомобіль Volkswagen Transporter, 2008 року випуску.

12.01.2017 відповідно до договору купівлі-продажу № 125/01/2017 громадянка ОСОБА_1 набула у власність транспортний засіб TOYOTA RAV 4, 2008 року випуску, VIN: JTMBD31V785163364, номерний знак НОМЕР_1. Погоджена сторонами вартість транспортного засобу, що відчужувався, відповідно до даного договору, складала 149000,00 (сто сорок девять тисяч гривень 00 копійок) грн.

Розрахунок за договором проводився на умовах 100% передплати, в безготівковому порядку. Транспортний засіб перейшов у власність покупця з моменту його фактичної передачі та оформленням акту приймання-передачі транспортного засобу за Договором купівлі-продажу № 125/01/2017 від 12.01.2017.

Згідно відомостей, наданих Територіальним сервісним центром МВС в м. Житомир від 29.11.2017 № 1441, 17.01.2017 року ОСОБА_1 отримала свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, TOYOTA RAV 4, 2008 року випуску, номер та серія знаку АМ3524СА, СХ0977688, тобто відповідно до ст. 34 Закону України «Про дорожній рух» здійснила Державну реєстрація транспортного засобу після придбання та у такий спосіб зареєструвала право власності на вказаний вище автомобіль.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі: з 1 січня - 1600 гривень.

Таким чином ОСОБА_1 придбала майно вартістю 149 000,00 гривень, що становить 93,125 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону, тому у ОСОБА_1 виник обовязок, передбачений частиною другою статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово повідомити про суттєві зміни у майновому стані НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному веб - сайті НАЗК.

Відповідно до положень статей 251-253 Цивільного Кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого повязана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися рокам, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Тобто, у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані упродовж періоду часу з 00:00 год. 13.01.2017 по 23:59 год. 22.01.2017 шляхом заповнення відповідної форми змін в особистому кабінеті користувача на веб - ресурсі https://public.nazk.gov.ua,

23.01.2017 в 00:00 год. ОСОБА_1 порушила порядок, передбачений частиною 2 статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання нею майна письмово не повідомила про суттєві зміни у майновому стані НАЗК.

ОСОБА_1 подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за фактом придбання майна лише 01.12.2017 о 10:04 год., тобто через 312 діб після дати спливання 10 денного строку подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані (гіперпосилання на Декларацію в Єдиному державному реєстрі осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування відносно подачі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані - (https://public.nazk.gov.ua/declaration/2dde6ca4-6cel-4132-b2bd- d39975d6457S).

У відповідності до статті 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Отже, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що вона, перебуваючи на посаді судді Господарського суду Житомирської області, будучи відповідно до підпункту «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно (лише 01.12.2017 о 10:04) повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме: придбання 12.01.2017 майна - автомобіля TOYOTA RAV 4 вартістю 149 000 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що ніякої суттєвої зміни майнового стану у неї не відбулось, оскільки вона на придбання автомобіля витратила грошові кошти, які були нею зазначені в декларації за 2016 рік. Крім того, неповідомлення Національного агентства не могло бути спричинено її умислом, оскільки вона транспортний засіб зареєструвала на своє імя в Державному реєстрі МВС.

Свою винуватість у вчиненні зазначеного правопорушення вона не визнає, оскільки в її діях не було прямого чи непрямого умислу на приховування своїх доходів від громадськості та просила провадження по справі закрити.

В судовому засіданні прокурор просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КпАП України, оскільки вважає, що в її діях вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією відносно ОСОБА_1, суд приходить до наступного висновку.

За змістом ст. 245 КпАП України суд зобов'язаний всебічно, повно і об'єктивно з'ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КпАП України суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 18.12.2008 року по теперішній час займає посаду судді Господарського суду Житомирської області, тобто є субєктом відповідальності, що передбачена Законом України «Про запобігання корупції».

Правопорушення, передбачене ч.2 ст.176-2 КУпАП є правопорушенням, пов'язаним з корупцією.

Суб'єктивна сторона правопорушень, пов'язаних з корупцією, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Умисною є форма вини, яка характеризується тим, що особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків та бажає настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання (непрямий умисел).

Необережна форма вини характеризується тим, що особа не усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, не передбачає можливість настання негативних наслідків, хоча могла і повинна була усвідомлювати та передбачати - недбалість, або коли особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків, але легковажно розраховує на ненастання таких наслідків - самовпевненість.

Таким чином, для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП, суд мав отримати від автора протоколу про адміністративне правопорушення докази того, що ОСОБА_1 усвідомлювала суспільну небезпечність неповідомлення (несвоєчасного повідомлення) про суттєві зміни в майновому стані, передбачала можливість настання негативних наслідків - неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави, та бажала настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставилася до їх настання чи свідомо допускала їх настання.

Більш того, судом встановлено, що ОСОБА_1 надіслала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 01.12.2017 року, тобто до складання стосовно неї зазначеного протоколу, який був складений 03.01.2018 року.

Таким чином, моментом, коли відповідні органи дізнались про можливе вчинення ОСОБА_1 правопорушення, що передбачене ст. 172-6 ч.2 КУпАП є саме 01.12.2017 року, а не дата складання протоколу.

Згідно з приписами ч.ч. 2, 3 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

З урахуванням положень ст. 38 КУпАП, притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та застосування до неї заходів адміністративного впливу за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, могло відбутись не пізніше 01 березня 2018 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247 п.1 ч.1, 279, 283 КпАП України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження за справою по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч.2 КУпАП закрити на підставі ст. 38 КУпАП в звязку із закінченням термінів, коли до неї можуть бути застосовані заходи адміністративного впливу.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Cуддя О. Б. Покатілов