Справа № 309/737/18
Провадження № 3/309/315/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2018 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Волощук О. Я.

при секретарі Бринзей Н.М.

за участю прокурора Немеш Є.І.

порушниці ОСОБА_1

захисника ОСОБА_2

розглянувши матеріали, які надійшли з УЗЕ в Закарпатській області ДЗЕ НП України про адміністративне правопорушення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, ІНФОРМАЦІЯ_2, вдови, працюючої головним економістом ДП «Хустське лісове дослідне господарство», проживаючої за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3, раніше до адміністративної відповідальності не притягалася,

за ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, обіймаючи посаду головного економіста ДП «Хустське ЛДГ» з грудня 1999 року по теперішній час, будучи суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією згідно підпункту е) пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», у порушення вимог ч.2 ст.52 даного Закону не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані щодо отримання у спадщину квартири, площа якої 43.5 кв.м., розташованої за адресою м. Хуста, вул. Карпатської Січі, 19/14 Закарпатської області вартістю 86071 грн, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів громадян, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2018 року у десятиденний строк з моменту отримання майна письмово не повідомила НАЗК.

Своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, повязане із корупцією, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП не визнала. У відповідності до ст. 63 Конституції України відмовилась від дачі показів в судовому засіданні.

Захисник ОСОБА_1 ОСОБА_2 просив провадження по справі відносно ОСОБА_1 про вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, закрити у звязку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. Суду пояснив, що 22.07.2015 року померла ОСОБА_3, тітка ОСОБА_1, яка при житті склала заповіт на користь ОСОБА_1, заповіла їй 1/2 частини квартири АДРЕСА_1. 20.01.2016 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини за померлою ОСОБА_3, що підтверджується витягом №42742815 від 25.01.2016 року про реєстрацію в спадковому реєстрі спадкової справи №2/2016 та свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, згідно якої вартість 1/2 частини квартири становить 43035, 50 грн. 24.08.2016 року помер дядько ОСОБА_1 ОСОБА_5, який при житті склав заповіт на користь ОСОБА_1 згідно якого заповів їй 1/2 частини квартири АДРЕСА_1. 07.09.2016 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, що підтверджується витягом, виданого нотаріусом №45031172 від 09.09.2016 року про реєстрацію в спадковому реєстрі спадкової справи №50/2016 та свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, згідно якого вартість 1/2 частини квартири становить 434035, 50 грн. Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України - незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а часом відкриття спадщини згідно з ч.2 ст.1220 ЦК України є день смерті особи, тобто фактично ОСОБА_1 отримала у спадщину, тобто - отримала дохід, як визначено ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», майно у вигляді 1/2 частини квартири - 22.07.2015 року та 1/2 частини квартири - 24.08.2016 року. Законом України «Про Державний бюджет України на 2015-2016 роки» визначено розмір мінімальної заробітної плати з 01 січня 2015 року - 1 218 гривень, розмір 50 мінімальних заробітних плат дорівнює 60900 грн., а вартість 1/2 квартири складає 43035,5 грн., та визначено розмір мінімальної заробітної плати з 01 січня 2016 року - 1 378 гривень, розмір 50 мінімальних заробітних плат дорівнює 68900 грн., а вартість 1/2 квартири становить 43035,5 грн. У звязку із наведеним суттєві зміни в матеріальному стані ОСОБА_1 відсутні, в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор Немеш Є.І. в судовому засіданні пояснив, що ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що субєкти декларування це особи, зазначені у п.п. е) п.1 ч. 1 ст.3 вказаного Закону інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону. Відповідно до наказу №270 від 30 грудня 1999 року ОСОБА_1 було переведено на посаду головного економіста ДП «Хустське ЛДГ». Відповідно до п.9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Згідно із ч.2 ст. 52 закону у разу суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважений на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотеки, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта, номер інформаційної довідки №116899300 власником квартири, площа якої становить 43, кв. м., розташованої за адресою м. Хуст, вул. Карпатської Січі, 19/14 Закарпатської області з 22.06.2017 року являється ОСОБА_1 Відповідно до поданої декларації за 2017 рік, розміщеної на офіційному веб-сайті НАЗК від 14.02.2018 року ОСОБА_1 22.06.2017 року набула право власності на квартиру площею 43,5 кв.м. загальною вартістю 86071 грн. Таким чином ОСОБА_1 отримала у спадщину майно на суму 86071 грн., що становить 53, 8 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», тому у ОСОБА_1 виник обовязок у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК в період з 23.06.2017 року по 02.07.2017 року. Станом на 03.07.2017 року ОСОБА_1 не повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення Враховуючи те, що строк для накладання адміністративного стягнення, визначений ч.3 ст.38 КУпАП, з моменту виявлення правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 на момент розгляду справи минув, просить суд закрити провадження по справі на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Заслухавши доводи прокурора, пояснення захисника ОСОБА_2, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідальність за ч.2 ст.172-6 КУпАП настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно примітки ст.172-6 КУпАП суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що субєкти декларування це особи, зазначені у п.п. е) п.1 ч. 1 ст.3 вказаного Закону інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 наказом №270 від 30.12.1999 року переведена на посаду головного економіста ДП «Хустське ЛДГ».

Тобто, ОСОБА_6 є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, згідно п.п.«е» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до п.9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до частини 2 статті 52 цього Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реестру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного вище Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Судом встановлено, що 22.06.2017 року у майновому стані ОСОБА_1 відбулись зміни: ОСОБА_1 набула права власності на квартиру АДРЕСА_1, загальної площею 43,5 кв.м., вартістю 86071 грн. у звязку із прийняттям спадщини на вказану квартиру за ОСОБА_7, померлим 24.08.2016 року.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу станом на 01 січня 2017 року - 1600 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 набула право власності на майно вартість якого становить 53,8 прожиткові мінімуми працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», тому у ОСОБА_1 виник обов'язок у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК в період з 23.06.2017 року по 02.07.2017 року.

Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Проте, вказане повідомлення про суттєві зміни у майновому стані ОСОБА_1 до НАЗК станом на 03.07.2017 року не було подане.

Відповідно до роз'яснень, що містяться у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Так, з долученого до матеріалів справи витягу із Єдиного державного реєстру декларацій вбачається, що при перевірці файлів логування дій користувача в ІТС було виявлено, що ОСОБА_1 зареєстрована в ІТС Реєстр . На сайті розміщено дві щорічні електронні декларації за 2016 рік та 2017 рік. З моменту подання та оприлюднення декларації за 2016 рік - 29.03.2017 року до опублікування щорічної декларації за 2017 рік 27.02.2018 року повідомлення про суттєві зміни в майновому стані ОСОБА_1 не подала, ніяких дій не вчиняла.

Оцінивши в сукупності всі зібрані та дослідженні у судовому засіданні докази, суд приходить до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП не повідомлення суб'єктом декларування про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до роз'яснень, що містяться в пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов'язані з корупцією» №13 від 25.05.1998 року, у справах даної категорії суди повинні забезпечувати своєчасне, всебічне, повне й об'єктивне дослідження всіх обставин, передбачених статтями 247 і 280 КУпАП. При цьому, особливу увагу необхідно звертати на з'ясування в кожній справі зокрема і питань, чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені статтею 38 КУпАП.

В свою чергу, виходячи з ч.3 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Так, провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи) (пункт 2.2. мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 «У справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 КУпАП».

Тобто, провадження у справі про адміністративне правопорушення складається з різних стадій, які відрізняються одна від одної колом учасників провадження, характером проваджуваних дій та їх юридичною роллю, зокрема це: стадія порушення адміністративного провадження та адміністративне розслідування; розгляд справи про адміністративне правопорушення та винесення в ній постанови; перегляд справи у зв'язку із оскарженням постанови по справі; виконання постанови про накладення адміністративного стягнення.

Закріплення строків давності слугує кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними. Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень (пункт 137 Рішення Європейського Суду з прав людини від 09 січня 2013 року у справі «ОСОБА_8 проти України», Заява № 21722/11).

Таким чином, в даному випадку застосування строку накладення адміністративного стягнення є важливим аспектом права на справедливий судовий розгляд, яке гарантовано статтею 6 Європейської конвенції з прав людини, при цьому роль такого строку має велике значення, під час інтерпретації в світлі преамбули Конвенції, відповідна частина якої, проголошує верховенство закону, що є обов'язковим для країни, які підписали Конвенцію.

В пункті 7 статті 247 КУпАП містить імперативне правило, згідно із яким провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно пункту 5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» судам слід мати на увазі, що адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч.3 ст. 38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов'язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Вказівка законодавця у п.7 ст.247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст. 38 КУпАП. Разом з тим сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст.38 КУпАП, а передбачений ст.277 КУпАП, що є гарантією всебічного, об'єктивного і повного з'ясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи.

При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб'єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів, вбачається, що датою виявлення правопорушення, пов'язаного з корупцією, у даній справі є дата складання протоколу - 21.03.2018 року.

Частиною 3 ст. 38 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Приймаючи до уваги вищенаведене та те, що строк для накладання адміністративного стягнення, визначений ч.3 ст.38 КУпАП, з моменту виявлення правопорушення, на момент розгляду справи минув 21.06.2018 року, суд вважає, що провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.38, п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП на підставі ч.3 ст.38, п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв'язку із закінченням строку для накладення адміністративного стягнення.

На постанову може бути подано апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня її проголошення до Апеляційного суду Закарпатської області.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_9

З оригіналом вірно

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_9