Справа № 359/9343/18
Провадження № 3/359/3534/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2018 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., за участі представника митниці Ясінської О.Я., Павленка С.А., за участю представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - Синяченка В.П., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Азербайджан м. Баку, проживаючого: АДРЕСА_1, працюючого: у відділі кадрів компанії «Azfen» в м. Баку, паспорт громадянина Азербайджану НОМЕР_1, виданий 05.08.2017, орган що видав: DAXILI ISLER NAZIRLIY,

в с т а н о в и в :

06.10.2018 о 07 год. 30 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), що прибув з Азербайджану м. Баку, літаком авіакомпанії «МАУ», рейсом № PS 602, своїми діями обрав канал, позначений символами - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України, заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має 16080 євро. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. Пасажиром було видано готівку в розмірі 16080 євро, що знаходились у кишені куртки одягненої на пасажиру.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), вся валюта належить йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 10000 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 6080 євро. Вся готівка була перевірена на приборі «ДОКУТЕСТ» для визначення справжності. На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для нерезидентів України, відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», 06.10.2018 складено протокол про порушення митних правил №0777/12500/18.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0777/12500/18 вилучено: євро за курсом НБУ на 06.10.2018 за 100 євро - 3240-6948 грн., кількістю 6080, вартістю 197034 грн. 24 коп.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі - не встановлено.

У судове засідання громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причини неявки невідомі. Клопотань про перенесення розгляду справи та письмових заперечень по справі до суду, не надходило. Разом з цим, до суду забезпечив явку свого представника. Відповідно до наданих пояснень, особи яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, згідно протоколу опитування від 06.10.2018 встановлено, що вину у вчиненому правопорушенні він визнавав оскільки не знав, що ввезення готівки у розмірі, що перевищує 10000 євро підлягають письмовому декларуванню, зазначено, що це сталося ненавмисно, а через необережність так як він був схвильований та ввозив готівку для купівлі автомобіля. Крім того зазначено, що валюта яку він привіз на територію України належить йому особисто та є його заробітною платою. У зв'язку з чим, відповідно до вимог Митного кодексу України, суддя прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, та за участю його представника.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - Синяченко В.П. у судовому засіданні повідомив, що у провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області, знаходиться справа, за фактом скоєння ОСОБА_5 (ОСОБА_5) порушення правил порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України. Громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) вину у вчиненому правопорушенні визнає у повному обсязі, однак дане правопорушення сталося через власну його неуважність та відсутністю знань митних правил України.

Так, 06.10.2018 ОСОБА_5, під час проходження митного контролю у зоні митного контролю «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», при проходженні митного контролю, своїми діями обрав канал позначений символом зеленого кольору, після перетину якого, був зупинений працівниками митниці, які запитали у нього скільки коштів він має при собі, у відповідь на, що останній повідомив працівникам митниці, що має при собі 16080 євро, які віз з собою для придбання у Німеччині автомобіля, після цього йому було запропоновано видати всю наявну готівку і ним було видано працівникам митниці 16080 євро, які знаходилися у кишені куртки одягненої на пасажира. Готівка ОСОБА_5, не приховувалась і була видана одразу на вимогу працівників митниці. Викладене вказує на відсутність у нього умислу на порушення митних правил та вчинення цього порушення з необережності, оскільки грошові кошти, які він перевозив в розмірі, що перевищує дозволену норму не приховувались та були пред'явлені інспектору митниці одразу.

З урахуванням того, що конфіскація затриманих у ОСОБА_5 коштів призведе до значних негативних для нього наслідків, що проявляться у його скрутному матеріальному становищі, оскільки вилучені кошти є для нього дуже значною сумою, так як на його утримані перебуває дружина та двоє дітей, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб та свідоцтвами про народження дітей. Представник вважає, що такий фінансовий вплив на нього буде непропорційним з тяжкістю скоєного ним адміністративного правопорушення і буде сприяти лише погіршенню матеріального становища ОСОБА_5 та членів його сім'ї, що ніяк не сприятиме вихованню та попередженню вчинення ним нових порушень. Також відмітив, що вилучені кошти є його заробітною платою та оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982, п.п.31, 34 рішення у справі «Ісмаїлов проти РФ» від 06 листопада 2008).

Представник зауважив про необхідність врахувати при розгляді справи сукупність обставин, що пом'якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Крім того до матеріалів справи долучив документи які підтверджують вищезазначені пояснення. Таким чином, враховуючи все вищевикладене, просить призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту яка є його офіційною заробітною платою, повернути правопорушнику.

Представник митниці протокол підтримала та зазначила, що громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України у зв'язку з чим просила застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0777/12500/18 від 06.10.2018 громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до п. 3 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 16080 євро, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в Україну в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми на територію України нерезидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5) потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені представником особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в судовому засіданні обставини.

Разом з цим, при перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянин Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), працює у відділі кадрів компанії «Azfen» в м. Баку. Валюту яку він ввозив на територію України з Азербайджану є його заробітною платою.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти, що підтверджується довідкою з офіційним перекладом про його працевлаштуванням в відділі кадрів компанії «Azfen» в м. Баку з окладом 1810 манатах. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

Європейський суд з прав людини у справі «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року, зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов'язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини виходить із оцінки забезпечення «справедливого балансу» дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982, п.п.31, 34 рішення у справі «ОСОБА2 проти РФ» від 06 листопада 2008).

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього та його сім'ю «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5).

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 13 грн. 67 коп. (а.с.24).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Керуючись: п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Азербайджану НОМЕР_1, виданий 05.08.2017 р., орган, що видав: DAXILI ISLER NAZIRLIY, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0777/12500/18, а саме: євро за курсом НБУ на 06.10.2018 за 100 євро - 3240-6948 грн., кількістю 6080, вартістю 197034 грн. 24 коп - повернути громадянину Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Азербайджану НОМЕР_1, виданий 05.08.2017 р., орган, що видав: DAXILI ISLER NAZIRLIY.

Стягнути з громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Азербайджану НОМЕР_1, виданий 05.08.2017 р., орган, що видав: DAXILI ISLER NAZIRLIY, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 352 (триста п'ятдесят дві) грн. 40 коп.

Стягнути з громадянина Азербайджану ОСОБА_5 (ОСОБА_5), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Азербайджану НОМЕР_1, виданий 05.08.2017 р., орган, що видав: DAXILI ISLER NAZIRLIY, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 13 грн. 67 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.