Справа № 686/1379/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14червня 2018 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Місінкевич А.Л., з участю прокурора Леськів Л.А. та особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка м. Хмельнийцький, українка, громадянка України, проживаюча: ІНФОРМАЦІЯ_2, працююча на посаді судді Полонського районного суду Хмельницької області, одружена, має на утриманні 4 неповнолітніх дітей

за вчинення правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення за № 200 від 29.12.2017 року встановлено, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді судді Полонського районного суду Хмельницької області і будучі відповідно до п. «г» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись субєктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» несвоєчасно, а саме 20.12.2017 року, з порушенням встановленого 10-ти денного строку, шляхом внесення інформації на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції, повідомила Національне агентство про суттєві зміни у майновому стані, а саме про придбання автомобіля «MERCEDES-BENZ C-180 KOMPRESSOR» (оформлення 02.08.2017 року права власності на автомобіль) вартістю 182516 грн., чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 С. свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, повідомила, що вона дійсно придбала автомобіль марки «MERCEDES-BENZ C-180 KOMPRESSOR» вартістю 182516 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених станом на 01.01.2017 р. В 2016 році нею було подано декларацію за 2016 рік, як була оприлюднена на веб-сайт НАЗК та було задекларовано грошові кошти готівкою в сумі 201000 грн., отриманих нею у 2016 році за продаж автомобіля, дані кошти утримувались готівкою для придбання іншого автомобіля. ДП «Сетам» 18.04.2017 року були проведені торги по реалізації арештованого майна боржників, у яких вона приймала участь і перемогла та придбала автомобіль, а 02.08.2017 року стала його власником. Оскільки автомобіль був придбаний за готівкові кошти, які були задекларовані і отримані від продажу автомобіля, то вважала, що її майновий стан не змінився, тому рахувала, що такі відомості не є такими, які зазначені в ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», вважала, що неповідомлення НАЗК про придбання автомобіля за задекларовані грошові кошти, мають протиправний характер і про їх незаконність не вбачала. Умислу на ухилення від надання повідомлень НАЗК в неї не було, на його приховування у своїх чи інтересах інших осіб не мала і такої мети не переслідувала. З приводу таких обставин будь-яких розяснень з боку НАЗК не було, а лише після розяснень, які були надані та рекомендацій щодо правильного декларування доходів та придбаного майна, нею 20.10.2017 року виправила допущені помилки і цього ж дня надала письмові пояснення НАЗК про придбаний автомобіль і офіційно 20.12.2017 року подала зміни в майновому стані на веб-сайт.

Суд заслухавши пояснення особи, яка притягується до відповідальності, допитавши особу, яка складала протокол про адміністративне правопорушення, дослідивши письмові докази приходить до наступного.

Так, свій висновок про скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, особа, яка складала протокол про вчинення правопорушення зроблено на підставі того, що ОСОБА_1, будучи особою, на яку відповідно пп. «г» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України №1700 - VII «Про запобігання корупції» поширюється дія цього закону, без поважних причин несвоєчасно повідомила про суттєві зміни у своєму майновому стані до Національного агентства з питань запобігання корупції, у визначені строки і додавши до протоколу документи, які підтверджують придбання автомобіля та що було подано на офіційний веб-сайт НАЗК повідомлення про суттєві зміни майнового стану, без надання суду самих змін та при складані протоколу не зясовано причини не дотримання положень вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» .

Згідно ч.2 ст.172-6 КУпАП, неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином дана стаття визначає правопорушення щодо обов'язкового декларування доходів особами, що уповноважені на виконання функцій держави та місцевого самоврядування. З об'єктивної сторони правопорушення становить діяння у формі неподання декларації, неповідомлення / несвоєчасного повідомлення про відкриття валютного рахунку у банку-нерезиденті чи суттєвих змін майнового стану.

Примітка до ст.172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб'єкт цього правопорушення, відсилає до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст.45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ст.172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Діяння, передбачені ст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно. Статтею 10 КУпАП визначено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

Відповідно до інформаційного листа від 22.05.2017 №223-943/0/4-17 ВССУ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією», направлений судам першої та апеляційної інстанції для забезпечення однакового і правильного застосування судами загальної юрисдикції Закону України «Про запобігання корупції» та положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, з метою уникнення неоднозначного тлумачення норм закону в судовій практиці та запобігання помилкам при розгляді справ про окремі адміністративні правопорушення, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, суди зобовязані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року №1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід.

Згідно з відомостями, отриманими з офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_1 20.12.2017р. повідомила про суттєві зміни в майновому стані, а відповідно до повідомлення Регіонального сервісного центру в Хмельницький області остання 02.08.2017 року поставила на облік автомобіль «MERCEDES-BENZ C-180 KOMPRESSOR», підставою якого стало перереєстрація ТЗ на нового власника за актом проведення аукціону (центр 6841) та видано відповідне свідоцтво. Отже, 02.08.2017 року ОСОБА_1 після отримання у фактичне розпорядження автомобіля не повідомила у десятиденний термін, шляхом заповнення електронного повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідної Е-декларації на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Допитана в суді ОСОБА_1 пояснила, що наміру приховувати придбання автомобіля не немала, корупційний інтерес та мотиву в неї не було. Про це свідчать її дії щодо офіційної реєстрації автомобіля у відповідному регіональному сервісному центрі. Крім того автомобіль був придбаний на електронних торгах, інформація про які є загально доступною. Дані обставини підтверджуються обєктивно матеріалами справи.

Таким чином в суді встановлено, відсутність суб'єктивної сторони адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, а саме: ставленням до наслідків, яке характеризується наявністю вини у формі прямого умислу, тобто в діях ОСОБА_2 не було умисних дій на несвоєчасне неподання без поважних причин Національному агентству з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані. Діяння, передбачені ст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Оскільки, суб'єктивна сторона адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а в протоколі про адміністративне корупційне правопорушення, що передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 про умисний характер дій останньої взагалі не зазначено і в судовому засіданні умислу ОСОБА_1 на неподання без поважних причин декларації не встановлено. Крім того, в матеріалах провадження відсутні також і дані про мету ОСОБА_1 уникнути від фінансового контролю.

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у звязку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Врахувавши встановлені в судовому засіданні обставини, оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозвязку ,суд вважає, що провадження у справі відносно ОСОБА_1, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю в звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 62 Конституції України, Законом України «Про запобігання корупції», ст., ст. 172-6, 280, 283, КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за № 686/1379/18 відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя А.Л. Місінкевич