Справа № 577/4011/18
Провадження № 3/577/873/18
П О С Т А Н О В А

"28" листопада 2018 р. Конотопський міськрайонний суд Сумської області

Суддя Конотопського міськрайонного суду Сумської області Кравченко В.О. розглянувши у судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_1 про відвід судді Кравченка Віталія Олександровича, у справі про притягнення до адмінвідповідальності ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

27.11.2018 року до суду по пошті надійшла заява адвоката ОСОБА_3, який здійснює захист інтересів ОСОБА_2, про відвід судді Кравченка В.О.

У заяві зазначено, що у провадженні судді Конотопського міськрайонного суду Кравченка В.О. перебуває справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП. Під час розгляду справи виникли обставини, які викликають сумніви в об'єктивності та неупередженості судді Кравченка В.О., оскільки суддею, на переконання заявника, з порушенням автоматизованого розподілу прийнято справу до свого провадження, залишений без реагування протокол, який не відповідає Інструкції про його складання, незаконно винесена постанова про привід ОСОБА_2, а також задекларовані статки не відповідають доходам судді.

У судове засідання ОСОБА_2 не з»явився у черговий раз, постанова про привід працівниками поліції не виконана повторно.

Адвокат ОСОБА_3 подав клопотання про розгляд заяви про відвід за його відсутності та підзахисного ОСОБА_2

Вважаю, що неявка зазначених осіб не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Ознайомившись з підставами для відводу вказаними у поданій заяві прихожу до такого висновку.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить процесуальних норм, які регламентують право учасників судового розгляду заявляти відвід судді і, відповідно, не передбачає порядок розгляду такої заяви.

Між тим, відповідно до ч. 1 ст. 6 «Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини» від 04 листопада 1950 року кожна людина має право при визначенні її громадянських прав і обов'язків або будь-якого кримінального обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині справедливий розгляд її справи незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб'єктивного та об'єктивного критеріїв. Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі N 5-15 п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012).

У п. 2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді», схвалених резолюцією 2006/23 від 27 липня 2006 року зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Отже, на підтвердження сумнівів у неупередженості судді повинні бути надані певні докази, а не припущення, оскільки в іншому випадку існує загроза вибору стороною для розгляду справи певного судді на власний розсуд.

Як зазначено у поданій заяві підставами для відводу, на переконання автора, стало прийняття суддею Кравченком В.О. до свого провадження адміністративної справи відносно ОСОБА_2, якому інкримінується вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з недотримання правил автоматизованого розподілу справ, без надання оцінки протоколу складеного з порушенням Інструкції і неповернення для дооформлення, визнання потерпілою особу, яка не зазначена в протоколі, неправомірне винесення постанови про привід ОСОБА_2, а також невідповідність задекларованого майна доходам судді.

Проте, не можна погодитися з наведеними доводами з огляду на таке.

Розподіл зазначеної справи відбувся відповідно до «Положення» про що свідчить протокол автоматизованого розподілу справи між суддями. Перевірка обсягу інкримінованого правопорушення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення, та надання відповідної оцінки відбувається після з»ясування обставин правопорушення під час судового засідання, що неможливо здійснити внаслідок систематичної неявки до суду ОСОБА_2 та невиконання співробітниками поліції приводу.

Щодо постанови судді про привід ОСОБА_2 до суду, то це питання урегульоване ст.268 КУпАП, тому як останній не з»являвся без поважних причин, хоча про день, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Стосовно задекларованого майна судді, яке, на переконання заявника, не відповідає доходам, то дана підстава є надуманою і жодним чином не може свідчити про упередженість судді при розгляді справи відносно ОСОБА_2

Отже, вказані адвокатом ОСОБА_3 обставин для відводу є надуманими та необґрунтованими, а будь-які інші обставини, які б викликали сумніви в об'єктивності та неупередженості судді, не наведені.

Керуючись: ст.ст. 283, 285 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Кравченка Віталія Олександровича, у справі про притягнення до адмінвідповідальності ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП, залишити без задоволення.

Суддя: ОСОБА_4