Справа № 645/1658/18
Провадження № 3/645/823/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2018 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Горпинич О.В.,

секретар судового засідання Соколова Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, не працюючого, інваліда ІІ групи, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

- за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

03 квітня 2018 року в провадження Фрунзенського районного суду м. Харкова з Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 000761 від 12 березня 2018 року та протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 000760 від 13 березня 2018 року).

Як встановлено в судовому засіданні, 12 лютого 2018 року о 00 год. 00 хв. ОСОБА_1 за місцем мешкання вчинив сварку, в ході якої на адресу матері ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою, чим вчинив насильство в сім'ї психологічного характеру, за що встановлена адміністративна відповідальність, передбачена ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Крім того, 18 лютого 2018 року близько 17 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 за місцем мешкання вчинив сварку з матір'ю гр. ОСОБА_2, в ході якої висловлювався на адресу останньої брутальною лайкою, на зауваження не реагував, чим скоїв насильство в сім'ї психологічного характеру, за що встановлена адміністративна відповідальність, передбачена ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 не заперечував проти викладених в протоколах обставинах, вказував, що сварки з матір'ю виникають на побутовому ґрунті, проте жодної шкоди матері ОСОБА_2 він не мав наміру завдати. Також, просив суд не застосовувати до нього грошове стягнення у вигляді штрафу.

Вислухавши пояснення притягуваного, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступного.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 1 ст. 173-2 КУпАП вчинення насильства в сім'ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, не проходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім'ї.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов'язкова до застосування судами як джерело права.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини в справі «Гуренка проти України» від 08.07.2010 року, де суд, зокрема, зазначив, що адміністративні правопорушення через суворість санкцій, слід відносити до фактично кримінальних правопорушень, з усіма гарантіями статті 6 Конвенції та, відповідно, й статті 2 Протоколу № 7 до Конвенції; Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження в справах про адміністративні правопорушення, зокрема, в справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011року, заява № 16347/02) провадження в справі про адміністративні правопорушення за ч. 1 ст. 51 КУпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням».

Вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, підтверджується сукупністю доказів, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП № 000761 від 12 березня 2018 року, рапортом інспектора Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 12 лютого 2018 року, рапортом інспектора Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 12 лютого 2018 року, письмовими поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_1, висновком про проведену перевірку від 12 березня 2018 року, протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП № 000760 від 03 квітня 2018 року, рапортом пом. чергового Індустріального ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 18 лютого 2018 року, рапортом ст. інспектора Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 18 лютого 2018 року, письмовими поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_1 від 13 березня 2018 року, особистими поясненнями ОСОБА_1 наданими в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Положення зазначеної статті відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для правопорушника, меті адміністративній відповідальності. Він передбачає як індивідуальний підхід до застосування примусових заходів залежно від особистих якостей правопорушника та характеру і обставин вчинення проступку, так і можливість пом'якшення і навіть відмови Держави від застосування заходів відповідальності, якщо її мета може бути досягнута іншим шляхом.

Суд із урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 є інвалідом ІІ - групи, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, потерпіла ОСОБА_2 згідно наданих матеріалів за медичною допомогою не зверталась, приходить до висновку, що дане правопорушення є малозначним, оскільки не становить великої суспільної небезпеки, не завдало значних збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам.

З урахуванням вказаних обставин відносно ОСОБА_1 можливо застосувати положення ст. 22 КУпАП та оголосити йому усне зауваження, що буде достатнім для його виправлення та попередження скоєння ним нових правопорушень.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації або трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин передбачених ст. 247 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 22, 173-2, 278, 280, 283, 294 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня її вручення шляхом подання апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Суддя -