ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №622/281/18
Провадження №3/622/74/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про закриття провадження у справі

27 березня 2018 року смт. Золочів

Золочівський районний суд Харківської області у складі:

судді - Кочнєва О.В.,

за участі секретарів Попової В.М., Вишневської О.П.,

працівника поліції, який складав протокол, - інспектора Ісайченко Н.І.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1,

захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - адвоката ОСОБА_2,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яка надійшла із Золочівського ВП Дергачівського ВП ГУНП у Харківській області, відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, який працює у ТОВ «Алекс-ЛТД» логістом, який проживає за адресою: м. Харків. АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1,

ВСТАНОВИВ:

26.03.2018 року до суду надійшов протокол серії ГП №014391 від 26.03.2018 року разом із доданими до нього документами, відповідно до якого ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП через вчинення дрібного хуліганства 18.03.2018 року зранку за адресою: Харківська область, Золочівський район, смт.Золочів, вул. 6 Серпня, поблизу будинку 3-а, а саме вираження нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 та порушував громадський порядок.

Як докази до вказаного протоколу були долучено відео із 9 відеофрагментами, наданими працівнику поліції ОСОБА_3, письмовими поясненнями ОСОБА_4 від 19.03.2018 року та письмовим поясненнями ОСОБА_3 від 19.03.2018 року.

В судовому засіданні працівник поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_5 підтримала складений нею протокол та просила застосувати до ОСОБА_1 покарання у вигляді штрафу.

ОСОБА_1 та його захисник адвокат ОСОБА_2 просили суддю закрити справу через відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

В судове засідання поняті, які були присутні при складанні протоколу від 26.03.2018 року не прибули, у звязку з чим суд не може встановити факт відмови ОСОБА_1 від його підписання, а тому вказаний факт та зазначений захисником факт того, що протокол був первинно складений без зазначення в ньому ст.173 КУпАП відповідно до копії протоколу, який мається у ОСОБА_1, суд встановлює, тобто суддею встановлюється факт неналежного оформлення протоколу з боку працівника поліції, що можна було б спростувати, якщо б при його складанні відбувалася відеозйомка процесу та поведінку посадової особи та ОСОБА_1, однак цього зроблено не було, а усі сумніви щодо правильності складання відносно особи документів щодо притягнення до адміністративної відповідальності тлумачаться виключно на користь особи, яка до адміністративної відповідальності притягається. Обов`язок доведеності факту, що протокол складався у присутності понятих, ОСОБА_1 відмовився первинно його підписати та що у протоколі була зазначена ст.173 КУпАП, діючий КУпАп покладає саме на посадову особу органу національної поліції, яка такий протокол складає.

При дослідженні у судовому засіданні 9 фрагментів відео судом не було встановлено жодного доказу спілкування ОСОБА_1 18.03.2018 року при побаченні зі своєю дитиною нецензурною лайкою та навіть спроб порушення громадського порядку.

При цьому таке спілкування відбувалося на підставі рішення Золочівського районного суду Харківської області від 17.07.2017 року, яке набуло законної сили, щодо встановлення відносно ОСОБА_1 днів та часів спілкування зі своєю дитиною.

Пояснення ОСОБА_3 суд до уваги взагалі не приймає, оскільки вказаний заявник подала до Дзержинського районного суду Харківської області позов до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав, провадження за яким відкрито 01.11.2017 року та на даний час справа знаходиться у провадженні судді. Тобто її заяву суд розглядає як спосіб отримати докази на підтвердження своїх вимог у порядку цивільного судочинства у справі про позбавлення ОСОБА_1 батьківських прав.

Стосовно заяви ОСОБА_4, яка чітко вказала на те, що саме ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_6 та інших членів її родини, то стосовно нею суд зазначає, що вона, окрім слів, іншими доказами по справі, не підтверджується, особа, яка складала відповідний протокол повинна, була перевірити її заяву на підставі інших доказів в їх сукупності, що вона не зробила, та в разі не підтвердження даної заяви іншими доказами, списати її як таку, що не підлягає розгляду у порядку КУпАП. Оскільки в іншому випадку, якщо слідувати логиці поліцейського, який складав протокол, будь-яка особа, звернувшись до органів поліції та повідомивши, що, наприклад, начальник Золочівського ВП Дергачівського ВП ГУНП у Харківській області у визначений день спілкувався нецензурною лайкою, повинна була також скласти відповідний протокол на свого безпосереднього начальника, передати його для розгляду у суді та повідомити про вказаний факт керівництво вищого рівні.

Саме з цією метою у КУпАП чітко встановлена необхідність оцінювати, по-перше, докази, тобто комплекс будь-яких фактичних даних, які свідчать про скоєння особою адміністративного правопорушення, а, по-друге, їх взаємозвязок та доповненість, оскільки наявність одного докази може спростовуватися або не підтверджуватися іншими, що унеможливлює встановлення складу адміністративного правопорушення.

В даній справі поліцейський, який оформлював вказаний протокол, норми КУпАП щодо доказів не врахував, чим допустив складення протоколу відносно особи, в діях якої, з наданих судді доказів, не вбачається скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Таким чином, суддею встановлена відсутність складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_1 відповідно до наданого суду протоколу, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 та п.3) ч.1 ст.280 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 280 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КпАП України відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, закрити у звязку із відсутність в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через Золочівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги на протязі десяти днів з дня проголошення постанови.

Суддя Золочівського районного суду Харківської області: ОСОБА_7.