ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 березня 2018 року м. Волноваха
Волноваського районний суд Донецької області у складі
головуючого судді Мохова Є.І.,
при секретарі судового засідання Бридні О.Л.,
за участю прокурора Чавага А.Г.
особи, яка притягається
до адміністративної відповідальності ОСОБА_1
розглянув матеріали, які надійшли, від начальника МРВ №2 УЗЕ в Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громодянки України, освіта-вища, не працюючої, проживає.с. Привільне вул. Садова, 65, Волноваського району Донецької області,
про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 172-7 КУпАП, за частиною 2 статті 172-7 КУпАП, -
встановив:
05 лютого 2018 року від начальника МРВ №2 УЗЕ в Донецькій області надійшли протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 172-7 КУпАП та за частиною 2 статті 172-7 КУпАП.
Згідно з протоколами № 63, № 64 від 05.02.2018 року про адміністративні правопорушення встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до рішення від 17.11.2015 року № VII/1-1 «Про визнання повноважень депутатів Привільненської сільської ради VII скликання» обрано депутатом та визнано його повноваження, як депутата Привільненської сільської ради сьомого скликання, і відповідно до п. «б» п.1 ч.1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», вона є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення повязаного з корупцією. Відповідно до ст.ст. 6, 7, 8 Закону України «Про статус депутатів місцеві рад», з часу обрання депутатом сільської ради, на ОСОБА_1 поширюють вимоги про обмеження, повязані з набуттям статусу депутата, зобовязані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, тому числі встановленими Законом України «Про запобігання корупції». Разом з тим, ОСОБА_1, порушуючи вимоги ст. ст. 28, 35, Закону Україні «Про запобігання корупції», ст. 59-1 Закону України «Про місцеві самоврядування в Україні» 12.04.2016 року о 14:30 годині на 7-ій с Привільненської сільської ради VII скликання, перебуваючи в приміщені Привільненської сільської ради за адресою: Донецька область, Волноваський район, с. Привільне, вул. Молодіжна, б. 1, ні в усній чи письмовій формі публічно не повідомила про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган - сесію сільської ради під час голосування за прийняття рішення № VII/7-33 «Про згоду на розробку проекту-землеустрою щодо надання земельних ділянок в оренду для ведення городництва», яким згідно додатку громадянам, у тому числі і ОСОБА_1, надано згоду на розробку проекту землеустрою щодо надання земельних ділянок для ведення городництва загальною площею 3,67 га ріллі із земель житлової та громадської забудові оренду на 7 місяцівтобто ОСОБА_1 порушуючи вимоги ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність між приватними інтересами та її службовими повноваженнями, не повідомила про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює Привільненську сільську раду, тим самим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-7 КУпАП, та 12.04.2016 року о 14:30 годині на 7-ій сесії Привільненської сільської ради VII скликання, перебуваючи в приміщенні Привільненської сільської ради за адресою: Донецька область, Волноваський район, с. Привільне, вул. Молодіжна, б. 1, взяла участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішення № VII /7-33 " Про згоду на розробку проекту-землеустрою щодо надання земельних ділянок в оренду для ведення городництва, яким згідно додатку громодянам, у тому числі і ОСОБА_1, надано згоду на розробку проекту - землеустрою щодо надання земельних ділянок для ведення городництва загальною площею 3,67 га ріллі із земель житлової та громадської забудови в оренду на 7 місяців, тобто ОСОБА_1 порушуючи вимоги ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність між приватними інтересами та її службовими повноваженнями, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, тим самим скоїла адміністративні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.
В судовому засіданні встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення складений відносно "Драгомирецької", згідно паспортних даних вона "Дрогомирецька". Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1Н свою провину не визнала та пояснила суду, що є депутатом Привільненської сільської ради, рішення приймалось колегіально, її голос не був вирішальним та не вплинув на прийняття рішення, тому вважає що будь-який конфлікт інтересів в її діях відсутній.
Прокурор підтримав протоколи, просив визнати ОСОБА_1Н винною у скоєнні правопорушень, передбачених частиною 1 статті 172-7 КУпАП та частиною 2 статті 172-7 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення, передбачене санкцією статті.
Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, перевіривши матеріали справи, суд вважає за необхідне провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1Н за ч.1 ст.172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП закрити, у звязку з відсутністю в діях останньої складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.
Згідно із частиною 1 статті 172-7 КУпАП відповідальність за вказане адміністративне корупційне правопорушення настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересі, а частина 2 статті 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за адміністративне корупційне правопорушення у разі вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Відповідно до вимог ст.ст.245,280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до рішення від 17.11.2015 року № VII/1-1 «Про визнання повноважень депутатів Привільненської сільської ради VII скликання» ОСОБА_1Н обрано депутатом Привільненської сільської ради сьомого скликання та визнано її повноваження, як депутата.
Відповідно до підпункту «б», пункту першого частини першої статті третьої Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_2 є субєктом відповідальним за корупційні правопорушення.
Беручи до уваги диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, можна констатувати, що порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати:
- у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП);
Згідно листа ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією зазначено, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи ОСОБА_3 науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В. М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, виконаного на замовлення адвоката ОСОБА_3, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на обєктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати обєктивний вираз, а також часовий взаємозвязок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.
Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на обєктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.
Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обовязкової сукупності таких юридичних фактів, як:
- наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;
- наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення. Так, депутати місцевих рад, які, крім конституційних гарантій, закріплених у ст. 38 Конституції України, з огляду на проведений аналіз ч. 1 ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ч. 1 ст. 8, ч. 1 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», користуються ухвальним голосом з усіх питань, що розглядаються на засіданнях рад та їх органів, до складу яких вони входять. Тобто до інтересів представницьких повноважень відноситься голосування на сесіях міської ради, обирання та обрання до органів відповідної ради.
- наявність повноважень на прийняття рішення.
- наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на обєктивність або неупередженість рішення. Беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, можна констатувати, що голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий звязок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом. Те саме стосується й осіб, які здійснюють представницькі повноваження. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу, внесення змін до складу виконавчого комітету та його розпуск є виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад, тобто виборного колегіального органу, який наділений правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення. Те саме випливає з положень ст. 43 Закону України «Про місцеве самоврядування», які регламентують питання, що вирішуються районними і обласними радами виключно на їх пленарних засіданнях, тобто колегіальним органом. Іншими словами, у разі, якщо, наприклад, депутат місцевої ради, який виконує свої повноваження у складі такого колегіального органу голосує, він одноособово не приймає такого рішення, таке рішення приймається колегіальним органом більшістю голосів. Відтак відсутній прямий і безпосередній причино - наслідковий звязок між голосуванням та прийняттям рішення. Голосування депутата є його обовязком, тобто участь у такому голосуванні є здійсненням депутатом його представницьких повноважень.
Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.
З урахуванням викладеного, враховуючи що рішення на сесії приймалось колегіально, воно не суперечить представницьким повноваженням депутата сільської ради, голосування не вплинуло на обєктивність та неупередженість прийнятого рішення колегіальним органом, тому в діях ОСОБА_1Н відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 КУпАП та ч.2 ст.172-7 КУпАП.
Таким чином, провадження у справі закрити на підстав п.1 ч.1 ст.247 КУпАП і звязку з відсутність в діях ОСОБА_1Н складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.2 ст.172-7 КУпАП.
На підставі наведеного та керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст. 294 КУпАП,
Провадження у справі про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП закрити, у звязку з відсутністю в діях останньої складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена в Апеляційний суд Донецької області через Волноваський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя Є.І. Мохов