Справа № 785/515/18
Провадження № 3/513/47/18
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2018 року суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., за участю: секретаря судового засідання Райчевої Т.М., прокурорів Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_1 та ОСОБА_2; особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в смт.Сарата Одеської області матеріали, що надійшли з Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, одруженого, керівника апарату Арцизького районного суду Одеської області,

за ч.2 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Як зазначено в протоколі, ОСОБА_3 з 01 червня 2011 року перебуває на посаді керівника апарату Арцизького районного суду Одеської області та займає посаду державного службовця категорії Б, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязане з корупцією, згідно п.п."в" п.1 ч.1 ст.3 Закону "Про запобігання корупції", на якого поширюються вимоги ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» в порушення встановленого законом десятиденного строку, не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме: отримання у грудні 2016 року доходу у вигляді заробітної плати, загальною сумою 69786,54 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП.

У грудні 2016 року ОСОБА_3 було нараховано заробітну плату у розмірі 69786 гривень 54 копійки, що є його доходом, який перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів громадян, встановлених на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2016 року 1378 гривень (50 х 1378 грн.= 68900 грн.) та свідчить про суттєву зміну майнового стану і потребує додаткових заходів фінансового контролю, передбачених ч. 2 ст. 52 Закону, тобто подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані до НАЗК.

В порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» упродовж періоду часу з 00:00 годин 29.12.2016 року по 23.59 годин 07.01.2017 року у ОСОБА_3, коли він дізнався, що сума заробітної плати за грудень 2016 року становила 69786,54 гривні (фактично нарахована після утримання податку із заробітної плати 56178,17 грн.) виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено, що керівник апарату ОСОБА_3 повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані взагалі не подавав, тобто порушив десятиденний календарний строк відповідно до вимог ч. 2 ст. 52 Закону.

В судовому засіданні ОСОБА_3 свою вину у скоєнні адміністративного правопорушення не визнав, заперечував проти притягнення його до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення, оскільки не вчиняв адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Пояснив, що у грудні 2016 року бухгалтерією ТУ ДСА України в Одеській області йому було нараховано заробітну плату у загальній сумі 69786 гривень 54 копійки, із яких на його картковий рахунок перераховано та фактично отримано ним 56178 гривень 17 копійок, що не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2016 року.

На час отримання вказаної суми йому не було відомо про нараховану суму заробітної плати, так як інформацію щодо нарахованих коштів ним не було отримано.

У зв'язку з тим, що ним було отримано менше 50 мінімальних заробітних плат, а саме 56178,17 гривень, суттєві зміни в його майновому стані не відбулися, тому в нього не виникло обов'язку повідомляти НАЗК про такі зміни.

Вважає безпідставним та таким, що не ґрунтується на вимогах Закону висновок працівників поліції в частині того, що при отриманні грошових коштів в грудні 2016 року в нього виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Весь нарахований йому дохід було відображено у щорічній декларації за 2016 рік, поданій 06 лютого 2017 року.

Вважає, що подія адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відсутня. Крім того, суб'єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення характерна умисною формою вини. Умислу на уникнення фінансового контролю у нього не було, тому відсутній і склад даного правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні зазначив, що вина ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП доказана належними та допустимими доказами, а тому на ОСОБА_3 належить накласти адміністративне стягнення, передбачене санкцією ч. 2 ст.172-6 КУпАП.

Вислухавши думку прокурора та заперечення ОСОБА_3, дослідивши та оцінивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд приходить до таких висновків.

Наказом Територіального управління Державної судової адміністрації в Одеській області від 01 червня 2011 року № 357-ос/к ОСОБА_3 призначено на посаду керівника апарату Арцизького районного суду Одеської області, він склав присягу державного службовця та був попереджений про спеціальні обмеження, встановлені Законом України «Про державну службу» та «Про запобігання корупції».

Згідно інформації ТУДСА в Одеській області від 21.11.2017 року про нараховану заробітну плату, ОСОБА_3 у грудні 2016 року нараховано заробітну плату у розмірі 69786 гривень 54 копійки (а.с.16-17).

Однак, згідно уточненої інформації про нараховану заробітну плату за грудень 2016 року, керівнику апарату Арцизького районного суду Одеської області. ОСОБА_3 нараховано 69786,54 гривні, утримано податки із заробітної плати 13608,37 грн. Фактично виплачена заробітна плата складає 56178 гривень 17 копійок, з яких: за першу половину місяця 3011,99 гривень перераховано на картковий рахунок 15.12.2016 року; 53166,18 гривень перераховано на картковий рахунок 28.12.2016 року (а.с.66 ).

Таким чином, факт отримання ОСОБА_3 за грудень 2016 року доходу у розмірі 56178 гривень 17 копійок, що менше ніж 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2016 року, обєктивно підтверджується вищевказаною інформацією.

Частинами 2, 3 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

У п.2.1 Форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, затвердженої рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3, та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091, визначено, що під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється.

Таким чином, ч.2 ст.52 Закону України "Про запобігання корупції" зобовязує субєкта декларування повідомити лише про отримані ним доходи.

Згідно із п.7 ч.1 ст.46 Закону України «Про запобігання корупції», у декларації зазначаються отримані (нараховані) доходи, у тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового утримання) тощо.

Таким чином, існує невизначеність у застосуванні ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Пунктом 8 ч.1 ст.11 Закону "Про запобігання корупції визначено, що до повноважень Національного агентства належить, поміж іншого, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 3 ст.12 цього ж Закону встановлено, що у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або повязаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обовязковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше пяти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Ст. 48 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих субєктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Пунктом 1 Розділу 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р за № 201/30069 встановлено, що цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування , відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно З пунктами 2 - 5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_3 проводилась співробітниками Департаменту захисту економіки Національної поліції України, які робили запити, відібрали пояснення, витребовували письмові докази, в тому числі, довідку про відпустку та лікарняні за 2016-2017 роки та табелі використання робочого ОСОБА_3 з 01.12.2016 року по 30.06.2017 року, які взагалі не стосуються предмета доказування у даній справі, а також склали протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_3

Проте додані до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_3, а також повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Таким чином, Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом проведення перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування.

Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Відповідно до п. 1 та п. 4 Загальних положень Положення про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 07.11.2015 р. N 81 покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції, не допускається.

Отже посадові особи Департаменту захисту економіки Національної поліції України відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Усі дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно посадові особи НАЗК, у тому числі і вирішувати питання щодо притягнення особи до відповідальності.

Аналізуючи вищевказані норми та обставини справи, суд приходить до висновку, що всі дії щодо збирання доказів у данній справі проведені неуповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі додані до протоколу докази.

За змістом ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку .

Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також зясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

Згідно зі ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, в діях ОСОБА_3 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно з пунктом 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 247, 279,280, 283- 285 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією стосовно ОСОБА_4, закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через Саратський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя А. І. Бучацька