Справа № 550/296/18
Провадження № 3/550/126/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2018 року смт. Чутове

Суддя Чутівського районного суду Полтавської області Антонова А.А., за участю прокурора Голубицького В.В. та особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в смт. Чутове справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки та жительки с. Филенкове Чутівського району Полтавської області, вул. Филенківська, 17, українки, гр. України, ІНФОРМАЦІЯ_2, одруженої, працюючої заступником керівника по виробництву ФОП ОСОБА_2 та головою ФГ «Филенківське», депутата Филенківської сільської ради Чутівського району Полтавської області, -

до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколів про вчинення адміністративного правопорушення № 65 та № 66 від 02.04.2018 р. ОСОБА_1, яка, відповідно до рішення 1 сесії 7 скликання Филенківської сільської ради Чутівського району Полтавської області від 06.11.2015 р. «Про підсумки виборів депутатів Филенківської сільської ради та визнання їх повноважень», є депутатом Филенківської сільської ради Чутівського району Полтавської області, будучи, відповідно до підпункту «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», депутатом місцевої ради та суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення вимог ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», не своєчасно подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані за наступних обставин.

10.04.2017 р. ОСОБА_1 уклала з ТОВ «СМНК-69» договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 (надалі квартира), сплативши за неї 28.04.2017 р. 244 000 грн., 31.05.2017 р. 189 760 грн. та 21.07.2017 р. 379 600 грн., а всього 813 360 грн. 28.04.2017 р. ОСОБА_1 уклала з ТОВ «СМНК-69» договір купівлі-продажу машиномісця № 36 в підземному паркінгу в багатоквартирному житловому будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Стрітенській, 22, в м. Полтава (надалі машиномісце), сплативши за нього 19.05.2017 р. 200 000 грн. 05.10.2017 р. ОСОБА_1 набула право власності на квартиру та машиномісце, провівши їх державну реєстрацію. Протягом 10 днів після набуття 05.10.2017 р. у власність зазначених квартири та машиномісця, ОСОБА_1 не подала повідомлення до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (надалі Реєстр), про суттєві зміни в майновому стані на загальну суму 1 013 360 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного періоду, чим порушила вимогу ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції». 05.01.2018 р. ОСОБА_1 подала повідомлення до Національного агентства запобігання корупції (надалі Національне агентство) шляхом внесення інформації до Реєстру про суттєві зміни в майновому стані щодо набуття нею 05.10.2017 р. права власності на зазначене нерухоме майно. Внаслідок своїх дій ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчинені інкримінованого їй адміністративного правопорушення не визнала та повідомила, що умислу на приховування інформації щодо придбання майна не мала. Про обов'язок надавати інформацію про суттєві зміни в майновому стані не знала, а коли дізналась, то відразу подала такі відомості. Просила закрити провадження у справі за відсутністю складу правопорушення в її діях.

Прокурор в судовому засіданні надав висновок, в якому протоколи підтримав і просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, т.я. встановлений факт несвоєчасного подання нею інформації про суттєві зміни в майновому стані.

Заслухавши наданий прокурором висновок, пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до рішення 1 сесії 7 скликання Филенківської сільської ради Чутівського району Полтавської області від 06.11.2015 р. «Про підсумки виборів депутатів Филенківської сільської ради та визнання їх повноважень» визнані повноваження ОСОБА_1 як депутата Филенківської сільської ради Чутівського району Полтавської області і з 06.11.2015 р. по даний час ОСОБА_1 є депутатом зазначеної місцевої ради.

Згідно з підпунктом «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1, як депутат місцевої ради, є суб'єктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією.

10.04.2017 р. між ОСОБА_1 та ТОВ «СМНК-69» був укладений договір купівлі-продажу квартири, за яку вона сплатила 28.04.2017 р. 244 000 грн., 31.05.2017 р. 189 760 грн. та 21.07.2017 р. 379 600 грн., а всього 813 360 грн.

28.04.2017 р. між ОСОБА_1 та ТОВ «СМНК-69» був укладений договір купівлі-продажу машиномісця, відповідно до якого 19.05.2017 р. вона сплатила 200 000 грн.

Згідно з витягом від 10.10.2017 р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 05.10.2017 р. за ОСОБА_1 проведена державна реєстрація права власності на квартиру та машиномісце і в цей же день вона стала власником зазначеного нерухомого майна.

У ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» зазначено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у 10 денний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Реєстру та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 р.» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2017 р. визначений у 1 600 грн., таким чином 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, становить 80 000 грн.

Враховуючи, що вартість придбаного нерухомого майна 1 013 360 грн., перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 р. 80 000 грн., ОСОБА_1 у 10 денний строк з моменту придбання майна, тобто до 16.10.2017 р., була зобов'язана письмово повідомити про це Національне агентство шляхом подання електронного повідомлення до Реєстру про суттєві зміни в майновому стані, але цього не зробила.

У разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані наступає відповідальність за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення покладений обов'язок з'ясувати не лише те, чи було вчинено адміністративне правопорушення, але і питання винуватості особи у його вчиненні.

Згідно ч. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вина є одним з елементів суб'єктивної сторони будь-якого правопорушення, а тому юридична відповідальність, за загальним правилом, можлива лише при винному вчиненні забороненого діяння чи бездіяльності.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП визначена адміністративна відповідальність за несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані та суб'єктом правопорушень є особи, які, відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», зобов'язані подавати декларацію про отримані доходи або придбання майна. При цьому, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу правопорушення, пов'язаного з корупцією, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», характеризується умисною формою, а відповідальність настає лише за умови, якщо особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий чи непрямий умисел, спрямований на неповідомлення або на несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб.

Це випливає з аналізу ст.ст. 10 та 11 КУпАП, відповідно до яких адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (ст. 10) та з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала настання таких наслідків, хоча повинна була і могла їх передбачати (ст. 11).

Зважаючи на те, що законом в диспозиції ч. 2 ст. 172-6 КУпАП не визначені наслідки порушення вимог фінансового контролю, логічним є висновок про те, що вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Аналогічна позиція викладена судовою палатою у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у п. 2 свого інформаційного листа від 22.05.2017 р. № 223-943/0/4-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» зазначила, що суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Доводи ОСОБА_1 про відсутність у неї умислу на уникнення фінансового контролю доходів, у т.ч. і на не повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, заслуговують на увагу.

Необхідно звернути увагу на те, що під час розгляду справи не було встановлено в бездіяльності ОСОБА_1 мотивів на уникнення фінансового контролю за суттєвими змінами в майновому стані, оскільки квартира та машиномісце були придбані нею у власність у законний спосіб та про набуття права власності на які вона правдиво самостійно повідомила шляхом внесення 05.01.2018 р. в Реєстр повідомленні до Національного агентства про суттєві зміни в майновому стані після того, як їй стало відомо про її обов'язок повідомити про це Національному агентству, що свідчить про відсутність умислу на уникнення фінансового контролю доходів.

Належних і допустимих доказів, які беззаперечно спростовують ці твердження, в матеріалах справи відсутні і під час розгляду справи не надані.

Відповідно до вимог ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Згідно вимог ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини (надалі Конвенція) кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справі «Кадубец проти Словаччини» зазначено, що ст. 6 Конвенції гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку на підставі законно добутих доказів, незважаючи на те, що був вчинений адміністративний проступок, а не кримінальне діяння.

Враховуючи викладене, у справі про адміністративне правопорушення підлягає застосуванню положення ст. 62 Конституції України стосовно того, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, вважаю, що в бездіяльності ОСОБА_1 відсутні ознаки суб'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки у неї були відсутні мотиви вчинити порушення вимоги Закону України «Про запобігання корупції». Поза її волею перебувало настання негативних наслідків від діяння, що свідчить про відсутність вини, а відтак робить неможливим притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Враховуючи викладене, вважаю, що провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю відповідно до ст. 247 КУпАП - за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 8, 62, ст.ст. 9-11, 172-6, 247, 279, 280, 283, 284, 287, 294 КУпАП, ст.ст. 1, 45, 52 Закону України «Про запобігання корупції», суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області Чутівський районний суд Полтавської області особою, щодо якої її винесено, а також прокурором у випадку, передбаченому ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя А. А. Антонов